Номер провадження 2-о/754/375/26
Справа №754/9463/26
РІШЕННЯ 
Іменем України
06 липня 2026 року Деснянський районний суд міста Києва
у складі головуючої судді Гринчак О.І.,
за участю секретаря судових засідань Пучко А.В.,
представниці Деснянської РДА - Калюжної Л.Є.,
розглянувши у судовому засіданні справу за заявою Київської міської ради, заінтересовані особи: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою,
В С Т А Н О В И В:
Стислий виклад позиції заявника
Київська міська рада звернулася до суду в порядку окремого провадження із заявою, заінтересовані особи: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, в якій просить визнати 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 (загальною площею 31 кв.м, житловою площею 15 кв.м), що залишилася після смерті ОСОБА_1 відумерлою спадщиною та передати зазначене житлове приміщення до комунальної власності територіальної громади міста Києва.
Вимоги заяви обґрунтовані тим, що Київською міською радою виявлено нерухоме майно, що складається з житлового приміщення, а саме: 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , яка залишилася після смерті ОСОБА_1 та повинна бути визнана відумерлою спадщиною.
ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Таким чином, часом відкриття спадщини є ІНФОРМАЦІЯ_1 , а місцем відкриття спадщини є Деснянський район міста Києва.
Повідомлення учасників про розгляд справи
Всі учасники справи повідомлялися про розгляд справи шляхом надсилання судових повісток до їхніх електронних кабінетів, що підтверджується відповідними довідками.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Згідно з довідкою ЖБК «Швейник» від 25.07.1995 ОСОБА_2 був власником квартири АДРЕСА_1 .
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
17.08.1998 П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 . При цьому, із заявою про прийняття спадщини звернувся син - ОСОБА_1 та дружина - ОСОБА_3 , яка просила видати на частину квартири - свідоцтво про право власності як дружині, а на іншу частину квартири - свідоцтво про право на спадщину за законом.
27.04.2001 державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Недашковській Ніні Василівні видано два свідоцтва, а саме свідоцтво про право власності на частку квартири АДРЕСА_1 в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу, та свідоцтво про право на спадщину за законом на частину квартири.
ОСОБА_1 , спадкоємець 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не отримавши свідоцтво про право власності за законом на належну йому частку квартири.
Спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 не заводилася, спадкоємців немає.
Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 03.12.2001 року у справі № 2-390 ОСОБА_3 відмовлено в позові про визнання права власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , яка залишилась відкритою частиною в спадщині після смерті ОСОБА_2 . Цим рішенням встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , якому на праві власності належала однокімнатна квартира АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги були дружина померлого ОСОБА_3 та син від першого шлюбу - ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_2 позивачка отримала в 15-й Київській держнотконторі свідоцтво про право власності на 1/2 частину вказаної квартири, яка була їх спільним майном набутим подружжям за час шлюбу. Як спадкоємиця вона також отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/4 частину вказаної квартири - спадкового майна. 17.08.1998 в нотконтору звернувся син ОСОБА_2 - ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини, але ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і не отримав свідоцтва про право на спадщину за законом. Спадкоємців після смерті ОСОБА_1 немає. Тому, 1/4 частина квартири, на яку мав право ОСОБА_1 як спадкоємиць повинна перейти Державі. Позивачка не є спадкоємицею після смерті ОСОБА_1 , а тому прав на спірну частину квартири не має.
За інформацією Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 02.09.2025 № 062/14-8186 квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована:
1/4 частини за ОСОБА_2 на підставі довідки, виданої ЖБК «Швейник» 25.07.1995;
3/4 частини за ОСОБА_4 на підставі договору дарування, посвідченого 10.08.2007.
Водночас, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_5 .
У листі Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 15.09.2025 № 102-4520 йдеться про те, що згідно з інформацією відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 20.08.2025 № 102/28/1542, відповідно до даних архівної картотеки, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 у період з 27.09.1990 по 19.03.1998 та знятий з реєстраційного обліку у зв`язку зі смертю.
У листі ЖБК «Швейник» № 1109/1 від 11.09.2025 вказано, що провести обстеження квартири АДРЕСА_1 неможливо у зв`язку з тим, що на теперішній час у квартирі ніхто не проживає; нарахування за утримання будинку здійснюється, виходячи з загальної площі квартири; на теперішній час заборгованості за утримання будинку немає; нарахування інших комунальних послуг здійснюється безпосередньо постачальниками послуг відповідно до прямих договорів; інформація про заборгованість зі сплати за інші комунальні послуги відсутня.
Норми права та мотиви суду
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.
Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини та кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються ЦК України.
Суд у цій справі встановив, що спірні правовідносини виникли щодо спадщини, відкритої після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто під час дії ЦК УРСР, а тому положення саме цього Кодексу підлягають застосуванню при вирішенні питання про спадкування майна померлого.
Відповідно до статті 524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Якщо немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, або жоден з спадкоємців не прийняв спадщини, або всі спадкоємці позбавлені заповідачем спадщини, майно померлого за правом спадкоємства переходить до держави.
Згідно зі статтями 525, 526 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу. Місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно невідоме, - місцезнаходження майна або його основної частини.
Статтею 548 ЦК УРСР передбачено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.
Згідно з положеннями статті 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:
1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;
2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.
Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців. 
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 555 ЦК УРСР спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини.
Згідно з пунктами 1, 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України цей Кодекс набирає чинності з 01 січня 2004 року. Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Правила статті 1277 Цивільного кодексу України про відумерле майно застосовуються також до спадщини, від дня відкриття якої до набрання чинності цим Кодексом спливло не менше одного року.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 145/797/15-ц (провадження № 14-608цс18) зазначено, що у разі відкриття спадщини до 01 січня 2004 року застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.
У постанові Верховного Суду від 31 жовтня 2019 року у справі № 671/1072/18 (провадження № 61-570св19) вказано, що відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК Української РСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Норми пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, за якими цей Кодекс застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, необхідно розуміти таким чином, що правила книги шостої ЦК України може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 01 липня 2003 року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531 ЦК Української РСР. Із метою єдності правозастосовної практики і уникнення колізій щодо спадкування державою (стаття 555 ЦК Української РСР) та переходу спадщини, визнаної судом відумерлою, у власність територіальної громади (стаття 1277 ЦК України), правила абзацу 2 пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України необхідно застосовувати, якщо спадщина відкрилась після 01 липня 2003 року, проте не була прийнята ніким зі спадкоємців, що мають право спадкування відповідно до норм ЦК Української РСР. Таким чином, сплив однорічного строку, встановленого частиною другою статті 1277 ЦК України та абзацу 2 пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, може підлягати обчисленню, починаючи не раніше 01 липня 2003 року.
Відповідно до частини першої та третьої статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна.
Оскільки спадщина після смерті ОСОБА_1 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до набрання чинності ЦК України з 01 січня 2004 року, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Київської міської ради, оскільки до цих правовідносин підлягають застосуванню норми законодавства, чинного на час відкриття спадщини, а саме ЦК УРСР, яким не передбачалася можливість визнання спадщини відумерлою та перехід прав і обов`язків від спадкодавця до органу місцевого самоврядування.
Також суд враховує, що оскільки після смерті спадкодавця протягом шестимісячного строку для прийняття спадщини ніхто спадщину не прийняв, то відповідно до статті 555 ЦК УРСР спадкове майно за правом спадкоємства перейшло до держави.
Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 391/769/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 671/1656/17, від 21 жовтня 2019 року у справі № 671/1153/18-ц, від 21 жовтня 2019 року у справі № 671/23/19, від 11 листопада 2019 року у справі № 671/24/19, від 04 грудня 2019 року у справі № 671/1558/18, 26 березня 2020 року у справі № 391/766/17.
Щодо судових витрат
Відповідно до пункту 15-1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються органи місцевого самоврядування - за подання заяви про визнання спадщини відумерлою.
Керуючись ст. 2-5, 12, 13, 76-81, 89, 133, 141, 258, 259, 263-265, 274-279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,
В И Р І Ш И В:
У задоволенні заяви Київської міської ради, заінтересовані особи: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою відмовити.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заявник - Київська міська рада, код ЄДРПОУ 22883141, місце знаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.
Заінтересована особа - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, ЄДРПОУ 37415088, місце знаходження: м. Київ, пр. Червоної Калини, 29.
Заінтересована особа - П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, код ЄДРПОУ 24377382, м. Київ, вул. Закревського, 47.
Повний текст рішення складено та підписано 13.07.2026.
Суддя Деснянського районного
суду міста Києва         Оксана ГРИНЧАК