ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
02 квітня 2026 року 	м. Тернопіль	Справа № 921/602/25 	

Господарський суд Тернопільської області
у складі судді Боровця Я.Я.  
за участю секретаря судового засідання Шевчук К.О.
Розглянув справу у порядку загального позовного провадження
за позовом Виконуючого обов`язків керівника Бережанської окружної прокуратури, вул. Пирогова, 5А, м. Бережани, Тернопільська область в інтересах держави в особі Фонду державного майна України, вул. Генерала Алмазова, 18/9, м. Київ
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державного підприємства "Укрриба", вул. Олександра Кониського, 82-А, м. Київ
до відповідачів:
1. Бережанської міської ради, вул. Банкова, 3, м. Бережани, Тернопільська область 
2. Бережанської районної громадської організації "Клуб рибалок", вул. Руська,11, м. Бережани, Тернопільська область
про усунення перешкод державі у користуванні та розпорядженні державним майном та визнання недійсним договору відповідального зберігання майна від 01.12.2021

За участю учасників судового процесу:
від прокуратури: Осядач Н.А. - прокурор,
від відповідача 1: Венчур О.Л. – представник.

Судові процедури
Судом роз`яснено форму і стадії судового провадження, що здійснюється у межах справи згідно до вимог ГПК України. 
Фіксування судового засідання технічними засобами здійснюється відповідно до статті 222 ГПК України.
Заяв про відвід (самовідвід) судді та секретаря судового засідання з підстав, визначених ст. ст. 35-37 ГПК України не надходило. 

Суть справи. 
Виконуючий обов`язків керівника Бережанської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Фонду державного майна України звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовом до відповідачів Бережанської міської ради та Бережанської районної громадської організації "Клуб рибалок" про усунення перешкод державі в особі Фонду державного майна України у користуванні та розпорядженні державним майном гідротехнічними спорудами ставу № 1 філії "Бережани", що розташовані за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6, шляхом скасування рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. індексний номер 35113857 від 11.05.2017 про взяття їх на облік як безхазяйного нерухомого майна з одночасним скасування запису № 10662 від 11.05.2017 та визнання недійсним договору відповідального зберігання майна від 01.12.2021.
Відкриття провадження у справі. 
Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.10.2025, для розгляду справи №921/602/25 визначено суддю Боровця Я.Я.
Ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 15.10.2026 відкрито провадження у справі №921/602/25 за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 13.11.2025.
Розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження.

Підготовче провадження.
Підготовче засідання вперше призначено на 13.11.2025.
Протокольними ухвалами від 13.11.2025, від 27.11.2025, від 09.12.2025 та від 15.01.2026 підготовче засідання відкладено відповідно на 27.11.2025, на 09.12.2025, на 15.01.2026 та на 28.01.2026.
Ухвалою суду від 09.12.2025 продовжено строк підготовчого провадження у справі №921/602/25 на 30 днів.
У судовому засіданні 28.01.2026 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення щодо розгляду клопотання Бережанської районної громадської організації "Клуб рибалок" про закриття провадження у справі та оголосив перерву до 10.02.2026, про що зазначено у протоколі судового засідання.
Ухвалою суду від 10.02.2026 у задоволенні клопотання Бережанської районної громадської організації "Клуб рибалок" про закриття провадження у справі, відмовлено.
Протокольною ухвалою від 10.02.2026 підготовче засідання відкладено на 24.02.2026.
Ухвалою суду від 10.02.2026 продовжено строк підготовчого провадження у справі №921/602/25 до 24 лютого 2026 року, застосувавши ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Ухвалою суду від 24.02.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу №921/602/25 до судового розгляду по суті на 17.03.2026.

Розгляд справи по суті.
У судовому засіданні – 17.03.2026 розпочато розгляд справи по суті.
У судовому засіданні 17.03.2026 оголошено перерву до 25.03.2026, про що винесено відповідну ухвалу.
При розгляді справи по суті, суд з`ясував обставини справи, дослідив докази у справі, заслухав обґрунтування позовних вимог прокурора, заперечення представника відповідача - Бережанської міської ради, їх вступні та заключні слова.
У судовому засіданні 25.03.2026 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення у справі №921/602/25 та оголосив перерву до 02.04.2026, про що зазначено у протоколі судового засідання.
У судовому засіданні 02.04.2026 суд оголосив скорочене рішення, відповідно до вимог статті 240 ГПК України.

Інші процесуальні дії.
Ухвалою суду від 27.11.2025 залучено до участі у справі №921/602/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача – Державне підприємство "Укрриба" ( код ЄДРПОУ 25592421).

Аргументи сторін
Правова позиція прокурора.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради незаконно було внесено відомості до Державного реєстру речових прав щодо гідротехнічних споруд філії "Бережани" став № 1, про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна гідроспоруд та прийнято Бережанською міською радою рішення № 597 "Про визначення відповідального за збереження майна", яким призначено громадську організацію "Клуб рибалок" відповідальною за збереження вказаного майна, з якою в подальшому незаконно укладено договір відповідального зберігання майна – гідроспоруд по вул. Набережна, 6 в м. Бережани, а тому вважає, що слід усунути перешкоди державі у користуванні та розпорядженні державним майном гідротехнічними спорудами ставу № 1 філії «Бережани», що розташовані за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6, шляхом скасування рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. індексний номер 35113857 від 11.05.2017 про взяття їх на облік як безхазяйного нерухомого майна з одночасним скасування запису № 10662 від 11.05.2017 та визнати недійсним Договір відповідального зберігання майна – гідротехнічних споруд, що розташовані за адресою: м. Бережани вул. Набережна, 6, укладений 01.12.2021 між Бережанською міською радою та Бережанською районною громадською організацією "Клуб рибалок".
В якості правових підстав позову зазначено приписи Конституції України, Цивільного кодексу України, Земельного кодексу України, Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону України "Про прокуратуру", Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Закону України "Про управління об`єктами державної власності" та Закону України "Про Фонд державного майна України".
У судовому засіданні прокурором підтримано позовні вимоги в повному обсязі, просить суд позов задоволити.
Також, прокуратурою надіслано заперечення (вх.№338 від 15.01.2026), в якому просить відмовити у задоволенні заяви Бережанської міської ради про застосування наслідків спливу строку позовної давності.

Правова позиція позивача.
Позивач явку свого представника у судове засідання не забезпечив, однак надіслав до суду пояснення щодо позову, в яких повністю підтримує позовні вимоги, викладені в позові виконуючого обов`язки керівника Бережанської окружної прокуратури та просить їх задовольнити (вх. № 8499 від 03.12.2025).

Заперечення відповідача 1
Представник відповідача 1 у судове засідання з"явився, щодо позову заперечив просить суд відмовити у задоволенні позову.
Крім цього відповідачем 1 надіслано заяву про застосування строків позовної давності з підстав, викладених в ній (вх. № 270 від 13.01.2026). 

Заперечення відповідача 2
Представник відповідача 2 у судове засідання не з"явився, однак надіслав заяву (вх. № 8629 від 09.12.2025) в прохальній частині якої просить розгляд справи проводити за його відсутності. 

Пояснення третьої особи.
Третя особа явку свого представника у судове засідання не забезпечила, причин неявки суду не повідомила, вимог ухвали суду не виконала, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася, на підставі статей 120, 121 ГПК України - ухвалами суду, які надсилалися до електронного кабінету в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному ГПК України, про що свідчать довідки про доставку електронного листа, сформовані Господарським судом Тернопільської області (містяться в матеріалах справи).
Згідно частин 1, 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.
Враховуючи, положення статті 13 ГПК України, якою в господарському судочинстві реалізовано конституційний принцип змагальності судового процесу, беручи до уваги, що явка представника третьої особи не визнавалась судом обов`язковою, брати участь у судовому засіданні є правом сторони, передбаченим ГПК України, та те, що третя особа не скористалася наданими їй процесуальними правами на подання письмових пояснень по суті спору, суд дійшов висновку, що у матеріалах справи достатньо доказів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами, а неявка вказаного учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті.

Крім того, судом враховано, що у відповідності до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень", усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.
Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень (частина 2 статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень").
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.
Отже, сторони не позбавлені права та можливості ознайомитись з ухвалами суду щодо даної справи у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Щодо наявності підстав прокурора для представництва інтересів держави в суді.
Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Межі повноважень прокурора передбачені як Господарським процесуальним кодексом України так і Законом України "Про прокуратуру".
Статтею 53 ГПК України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4).
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру", яка визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1). 
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини (ч.3).
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (ч.4).
Системне тлумачення положень ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Одним із ключових для застосування норм ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та визначення згаданого елемента є поняття "інтерес держави".
"Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора із захисту суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 19.09.2019 у справі № 815/724/15, від 28.01.2021 у справі № 380/3398/20, від 05.10.2021 у справі № 380/2266/21, від 02.12.2021 у справі № 320/10736/20 та від 23.12.2021 у справі № 0440/6596/18.
Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.
Правова позиція наведена в постановах Верховного Суду у справі № 924/1237/17 від 20.09.2018, у справі № 918/313/17 від 27.02.2018.
Відповідно до частини 4 статті 13 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.
Отже, державні органи та інші суб`єкти владних повноважень зобов`язані вживати (реалізовувати) комплекс організаційно-правових та інших заходів, спрямованих на створення умов для такого захисту прав, в межах визначених законодавством повноважень.
Щодо підстав для звернення прокурора в інтересах держави в особі Фонду державного майна України.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про управління об`єктами державної власності" управління об`єктами державної власності - здійснення Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб`єктами, визначеними цим Законом, повноважень щодо реалізації прав держави як власника таких об`єктів, пов`язаних з володінням, користуванням і розпоряджанням ними, у межах, визначених законодавством України, з метою задоволення державних та суспільних потреб.
За змістом статті 4 Закону України "Про управління об`єктами державної власності" суб`єктом управління об`єктами державної власності є, зокрема, Фонд державного майна України.
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про Фонд державного майна України" Фонд державного майна України є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері приватизації, оренди, використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності, у тому числі корпоративними правами держави щодо об`єктів державної власності, що належать до сфери його управління, а також у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності.
Таким чином, у правовідносинах, що стосуються набуття статусу безхазяйного майна гідротехнічними спорудами ставу № 1 філії "Бережани", які є державною власністю, зачіпають права Фонду державного майна України, як органу, який уповноважений здійснювати контроль у сфері використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.
13.12.2023 Державне підприємство "Укрриба" звернулося до Тернопільської обласної прокуратури з листом/зверненням № 11-04/124 щодо виявлення факту незаконного використання державного майна, а саме гідротехнічних споруд та захисту порушених інтересів держави.
Бережанська окружна прокуратура листом №52-5435ВИХ-23 від 29.12.2023 звернулася до Бережанського міського голови Ростислава Бортника про надання інформації та належним чином завірених копій документів щодо взяття на облік нерухомого безхазяйного майна, а саме гідротехнічних споруд ставу 1 "Бережани" та гідротехнічних споруд ставу 2 "Бережани" та документів щодо передачі вказаного майна на відповідальне зберігання громадської організації "Клуб рибалок".
Бережанська міська рада листом /відповіддю №72/03-12 від 08.01.2024 повідомила, що на підставі акту комісії по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради № 2/2017 від 06.05.2017 та заяви Бережанської міської ради, як органу місцевого самоврядування, гідротехнічні споруди за адресою Тернопільська область, м. Бережани, вул. Набережна, 6 взяті на облік безхазяйного нерухомого майна від 11.05.2017.
18.01.2024 Бережанською окружною прокуратурою листом №52-307ВИХ-24 повідомлено Державне підприємство "Укрриба" про виявлені порушення законодавства при використанні майна державної власності та комунальної форми власності на території Бережанської міської ради.
13.02.2024 Державним підприємством "Укрриба" листом/відповіддю № 07-04/17 повідомлено прокуратуру, що підприємством не вживались та не вживатимуться заходи щодо скасування державної реєстрації запису про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна – гідротехнічних споруд - ставів, однак просить Бережанську окружну прокуратуру здійснити, відповідно до вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", заходи представництва інтересів держави.
Бережанською окружною прокуратурою листом від 27.01.2025 повідомлено Фонд державного майна України про виявлені порушення законодавства при використанні майна державної власності та комунальної форми власності на території Бережанської міської ради.
Фондом державного майна України листом/відповіддю №10-72-1-4852 від 24.02.2025 повідомлено, що заходи щодо здійснення претензійно-позовної роботи для скасування державної реєстрації запису про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а саме гідротехнічних споруд ставу №1 "Бережани" та ставу №2 "Бережани", Фондом не вживалися, оскільки звернень з цього питання від Державного підприємства "Укрриба" не було.
Суд вважає, що такі дії позивача свідчать про його бездіяльність щодо захисту інтересів держави.
Оскільки доказів протилежного матеріали справи не містять, вказаним уповноваженим органом у даних спірних правовідносинах жодних дієвих заходів з метою усунення порушень, вказаних прокуратурою, не вжито.
Наведене утворює передбачений вимогами Конституції України та Закону України "Про прокуратуру" винятковий випадок, за якого порушення відповідачами інтересів держави супроводжується неналежним виконанням уповноваженим органом функцій із їх захисту, та є підставою для застосування представницьких повноважень прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах – Фонду державного майна України.
За наведених мотивів, суд погоджується з доводами прокурора, що Фонд державного майна України є компетентним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Оскільки Фонд державного майна України є компетентним органом, який уповноважений здійснювати контроль у сфері використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності, суд дійшов висновку, що прокурором правильно визначено останню як особу, в інтересах якої він звернувся до суду за захистом порушеного інтересу держави.

Фактичні обставини, встановлені судом.
Відповідно до спільного наказу Міністерства аграрної політики України та Фонду державного майна України від 06.05.2003 № 126/752 "Про передачу гідротехнічних споруд" передано до сфери управління Міністерства аграрної політики України гідротехнічні споруди, включаючи ставкові рибоводні споруди та пов`язані з ними робочі машини і обладнання, інше майно, яке на момент приватизації не увійшло до статутних фондів господарських товариств, створених в процесі приватизації на базі підприємств рибного господарства, зазначених у Додатку.
Крім цього, пунктом 2 даного наказу забезпечено приймання-передачу майна на баланс державного підприємства "Укрриба" у порядку встановленому Положенням про порядок передачі об`єктів права державної власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.09.1998 № 1482 (1482-98-п) в місячний термін з дня підписання цього наказу.
Також наказом затверджено Перелік господарських товариств, створених в процесі приватизації на базі підприємств рибного господарства, майно (гідротехнічні споруди, включаючи ставкові рибоводні споруди, та пов`язані з ними робочі машини і обладнання, інше майно, яке на момент приватизації не увійшло до статутних фондів цих товариств та не підлягають приватизації) яких передається на баланс державного підприємства "Укрриба". 
Відповідно до даного Переліку таким підприємством по Тернопільській області є ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат", м. Тернопіль.
Згідно Протоколу №1 засідання комісії з питання передачі об`єктів державної власності, що не увійшли до статутного фонду ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба" від 03.07.2003 вирішено майно, зазначене у додатку № 1,2,3 до акту приймання-передачі передати з балансу ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба" , згідно спільного наказу Міністерства аграрної політики України та Фонду державного майна України за №126/752 від 06.05.2003 "Про передачу гідротехнічних споруд".
04.07.2003 проведено приймання-передачу гідротехнічних споруд, які не увійшли до статутного фонду ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба", про що складено відповідний Акт. 
Згідно Додатку № 2 до Акту визначений перелік гідротехнічних споруд в межах Тернопільської області, які передаються з балансу ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба", в тому числі у вказаному переліку є гідротехнічні споруди філії "Бережани" став № 1: водонапуск балансовою вартістю 402 320,34 грн (№ інв. 125), збірний канал балансовою вартістю 187 355,46 грн (№ інв.126), перен. участок балансовою вартістю 191 740,82 грн. (№ інв.130), щитовий водозабір балансовою вартістю 265 797,01 грн (№ інв.131), відводний канал балансовою вартістю 11 601,48 грн (№ інв.132), рибовиловлювач балансовою вартістю 125 506,92 грн (№ інв.133), перепускний трубопровід балансовою вартістю 51 468,38 грн (№ інв.134), збірний канал балансовою вартістю 21 515,47 грн (№ інв.136).
Відповідно наказом Державного департаменту рибного господарства Міністерства аграрної політики України № 192 від 25.07.2003 затверджено Акт прийому-передачі гідротехнічних споруд, які не увійшли до статутного фонду ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" (м. Тернопіль), на баланс ДП "Укрриба" на праві повного господарського відання.
Згідно листа ДП "Укрриба" від 13.12.2023 гідротехнічні споруди ставу №1 філії "Бережани" розташовані на земельній ділянці Бережанської територіальної громади за координатами з карти Google: 49.454551, 24.944461. 
Згідно Витягів з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо державного майна за реєстраційними номерами №25592421.77.ААЕЖАЖ553, №25592421.77.ААЕЖАЖ556, №25592421.77.ААЕЖАЖ559, №25592421.77.ААЕЖАЖ565, №25592421.77.ААЕЖАЖ552, №25592421.77.ААЕЖАЖ561, №25592421.77.ААЕЖАЖ558, №25592421.77.ААЕЖАЖ557 вказане майно є державним та перебуває на балансі ДП "Укрриба". Суб`єкт управління такого майна є Державне агентство меліорації та рибного господарства України.
Державним агентством меліорації та рибного господарства України листом від 05.02.2024 підтверджено перебування гідротехнічних споруд – ставу 1 "Бережани" та ставу 2 "Бережани" у державній власності, а балансоутримувачем є ДП "Укрриба".
07.06.2024 спірне майно передано із сфери управління Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм до сфери управління Фонду державного майна України, про що складено та затверджено відповідний Акт приймання-передачі єдиного майнового комплексу державного підприємства "Укрриба" із сфери управління Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм до сфери управління Фонду державного майна України на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 14.10.2022 №910-р "Деякі питання управління об"єктами державної власності".
Листом від 24.02.2025 ФДМУ підтверджено, що на даний час Фонд є органом управління державними майном – гідротехнічними спорудами філії "Бережани" став №1, оскільки вони входять в єдиний майновий комплекс ДП "Укрриба", який передано 07.06.2024 до сфери управління Фонду.

21.02.2017 виконавчим комітетом Бережанської міської ради прийнято рішення № 240 "Про присвоєння адреси нежитловим будівлям та спорудам", яким вирішено присвоїти адресу нежитловим будівлям та спорудам, які знаходяться на території м. Бережани, та міською комісією, створеною розпорядженням міського голови від 26.04.2013 № 65 "Про створення комісії по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради" виявлені, як безхазяйне майно, а саме гідротехнічні споруди Бережанського озера на вул. Набережна в м. Бережани– вул. Набережна, 6 м. Бережани.
Згідно розпорядження міського голови Бережанської міської ради № 243 від 06.05.2017 "Про створення комісії по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради", яким з метою врегулювання відносин щодо виявлення, взяття на облік, збереження та використання рухомого та нерухомого майна, яке є безгосподарне створено комісію по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради.
Комісією по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради проведено роботу по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради та підготовлено відповідний попередній перелік безгосподарних об`єктів, до якого включена гідротехнічна споруда Бережанського озера в м. Бережани по вул. Набережна, 6, про що складено Акт № 2/2017 від 06.05.2017. 
Із вказаного Акту вбачається, що за висновком комісії необхідно розпочати процедуру щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна та підготовити запит в Бережанське ОК МБТІ щодо виготовлення матеріалів технічної інвентаризації та оцінки об`єкту.
11.05.2017 Державним реєстратором відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. розглянуто заяву Бережанської міської ради від 10.05.2017 та прийнято рішення про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна гідроспоруд за адресою: м.Бережани, вул. Набережна, 6 (водоспуск, площа основи 7,0; водоспуск, площа основи – 7,0; водоспуск, площа основи – 272,6; водоспуск, площа основи – 5,0; водоспуск, площа основи – 5,0; водоспуск, площа основи 7,0, площадка для загрузки кормів, площа основи – 4,0; водонапуск, площа основи – 8,4; водонапуск, площа основи – 8,4; площадка для загрузки кормів, площа основи – 13,0; площадка для загрузки кормів, площа основи – 15,0; водонапуск, площа основи 7,0), про що 11.05.2017 вчинено відповідний запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 10662, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Рішенням Бережанської міської ради "Про визначення відповідального за збереження майна" від 25.05.2017 за №597 вирішено призначити відповідальним за збереження гідроспоруди по вул. Набережна, 6, м. Бережани, яка взята на облік як безхазяйне майно 11.05.2017 – Бережанську районну громадську організацію "Клуб рибалок" до 01.06.2018.
04.12.2017 Бережанською міською радою на офіційному сайті міської ради було розміщено оголошення, в якому радою повідомлено про виявлення та взяття на облік безхазяйного нерухомого майна– гідроспоруд за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6, у якому вказано, що якщо у зазначеного майна є власник, то з підтверджуючими документами він може звернутися до міської ради з метою зняти майно з обліку протягом року з дня оприлюднення цього оголошення.
08.08.2017 Державне підприємство "Укрриба" на адресу Бережанської міської ради направлено лист, в якому повідомлено, що гідротехнічні споруди, щодо яких розміщено оголошення, є державною власністю. При цьому у зазначеному листі підприємством поставлено вимогу до міської ради виключити спірні гідротехнічні споруди з ДРРП як безхазяйне майно та повернути їх балансоутримувачу.
07.09.2017 ДП "Укрриба" звернулося до Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області з скаргою на дії державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. із вимогою скасувати рішення індексний номер 35113857 від 11.05.2017 про взяття на облік як безхазяйного нерухомого майна – гідротехнічних споруд за адресою: м.Бережани, вул. Набережна, 6. 
Однак органами юстиції зазначене рішення не скасовано, підтвердженням чого є наявність станом і на даний час запису в ДРРП за № 10662 про взяття на облік як безхазяйного нерухомого майна гідротехнічних споруд за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6. 
ДП "Укрриба" неодноразово зверталося до Бережанської міської ради з листами, в яких повідомлялося про перебування гідротехнічних споруд ставу № 1 філії "Бережани" у державній власності та надавалися копії технічних паспортів на них.
Проте, вказані листи Бережанською міською радою залишилися без задоволення.

23.08.2018 у районній газеті "Бережанське віче" випуск № 33 від 23.08.2018 Бережанською міською радою розміщено оголошення про виявлення та взяття на облік безхазяйного майна – гідроспоруд за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6 (Витяг від 11.05.2017 №86785620).

01.12.2021 між Бережанською міською радою (Поклажодавець) та Бережанською районною громадською організацією "Клуб рибалок" (Зберігач) укладено Договір відповідального зберігання майна, відповідно до умов якого Поклажодавець передає, а Зберігач приймає на відповідальне зберігання майно: гідроспоруди по вул. Набережна, 6 в м.Бережани ( п.1.1. Договору).
Приймання майна на відповідальне зберігання та повернення його з відповідального зберігання здійснюється Сторонами за актами приймання – передачі, які є невід"ємною частиною цього Договору ( п.1.2. Договору).
Відповідно до п. 4.1. Договору, зберігання Майна здійснюється на безоплатній основі за домовленістю Сторін Договору на підставі рішення сесії Бережанської міської ради №487 від 29.11.2021 року "Про визначення відповідального за збереження майна".
Згідно пункту 7.1. Договору, цей Договір набуває чинності з моменту його підписання Сторонами та скріплення печатками Сторін.
Строк цього Договору починає свій перебіг у момент, визначений у п. 7.1. цього Договору та закінчується в момент державної реєстрації права власності ( п.7.2. Договору).

Як зазначає прокурор, що гідротехнічні споруди за адресою вул. Набережна, 6 в м. Бережани, про які державним реєстратором відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. 11.05.2017 внесено запис в ДРРП як про безхазяйне майно є одними і тими ж гідроспорудами ставу № 1 філії "Бережани", які розташовані на земельній ділянці за координатами з карти Google: 49.454551, 24.944461, які є об`єктом державної власності та перебувають на балансі ДП "Укрриба". За координатами з карти Google: 49.454551, 24.944461 інших водних об`єктів не має, а тому гідроспоруди ставу № 1 філії "Бережани", які є державною власністю, є тими ж гідроспорудами, яким Бережанською міською радою присвоєно адресу: вул. Набережна, 6 м. Бережани. 
Як стверджує прокурор, Бережанська міська рада, перевищуючи надані законом повноваження, провела процедуру взяття на облік гідротехнічних споруд ставу №1 філії "Бережани" як безхазяйного майна, в той час коли вони є державним майном, з метою подальшого оформлення на них права комунальної власності, чим порушила права держави в особі відповідного уповноваженого державного органу у здійсненні правомочностей власника. 
Внаслідок вчинення вказаних дій держава в особі державного органу управління не може вчинити дії щодо офіційної реєстрації свого права власності на гідротехнічні споруди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
За таких обставин, прокурор вважає що Договір відповідального зберігання майна, укладений 01.12.2021 між Бережанською міською радою та Бережанською районною громадською організацією "Клуб рибалок" щодо гідроспоруд по вул. Набережна, 6 в м. Бережани, підлягає визнанню недійсним, на підставі ст. ст. 203, 215, 216 ЦК України та Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".
Такі обставини стали підставою для звернення прокурора до суду із відповідним позовом. 

Норми права, застосовані при вирішенні спору та мотиви, з яких виходив суд при ухваленні рішення.
Всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши у сукупності усі докази, суд дійшов таких висновків.
Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Фонд державного майна України є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері приватизації, оренди, використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності, у тому числі корпоративними правами держави щодо об`єктів державної власності, що належать до сфери його управління, а також у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності (стаття 1 Закону України "Про Фонд державного майна України"). 
Статтею 3 Закону України "Про Фонд державного майна України" визначено, що фонд державного майна України у своїй діяльності керується Конституцією України, цим та іншими законами України, актами Президента України, Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства України, дорученнями Президента України та Прем`єр-міністра України.
До основних завдань Фонду державного майна України належать, зокрема реалізація державної політики у сфері приватизації, оренди, використання та відчуження державного майна, а також у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності та здійснення контролю у сфері організації та проведення приватизації державного майна, відчуження державного майна у випадках, встановлених законодавством, передачі державного майна в оренду та користування; повернення у державну власність державного майна, що було приватизоване, відчужене або вибуло з державної власності з порушенням законодавства; управління корпоративними правами держави, які перебувають у сфері його управління ( стаття 4 Закону України "Про Фонд державного майна України").
Статтею 5 Закону України "Про Фонд державного майна України" передбачено повноваження ФДМ України.
Закон України "Про управління об"єктами державної власності" відповідно до Конституції України визначає правові основи управління об`єктами державної власності.
Статтею 1 Закону України "Про управління об"єктами державної власності" передбачено, що управління об`єктами державної власності - здійснення Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб`єктами, визначеними цим Законом, повноважень щодо реалізації прав держави як власника таких об`єктів, пов`язаних з володінням, користуванням і розпоряджанням ними, у межах, визначених законодавством України, з метою задоволення державних та суспільних потреб. 
Об`єктами управління державної власності є безхазяйне майно, що переходить у державну власність за рішенням суду ( стаття 3 Закону України "Про управління об"єктами державної власності".
Відповідно до спільного наказу Міністерства аграрної політики України та Фонду державного майна України від 06.05.2003 № 126/752 "Про передачу гідротехнічних споруд" передано до сфери управління Міністерства аграрної політики України гідротехнічні споруди, включаючи ставкові рибоводні споруди та пов`язані з ними робочі машини і обладнання, інше майно, яке на момент приватизації не увійшло до статутних фондів господарських товариств, створених в процесі приватизації на базі підприємств рибного господарства, зазначених у Додатку.
Крім цього, пунктом 2 даного наказу забезпечено приймання-передачу майна на баланс державного підприємства "Укрриба" у порядку встановленому Положенням про порядок передачі об`єктів права державної власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.09.1998 № 1482 (1482-98-п) в місячний термін з дня підписання цього наказу.
Також наказом затверджено Перелік господарських товариств, створених в процесі приватизації на базі підприємств рибного господарства, майно (гідротехнічні споруди, включаючи ставкові рибоводні споруди, та пов`язані з ними робочі машини і обладнання, інше майно, яке на момент приватизації не увійшло до статутних фондів цих товариств та не підлягають приватизації) яких передається на баланс державного підприємства "Укрриба". 
Відповідно до даного Переліку таким підприємством по Тернопільській області є ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат", м. Тернопіль.
Згідно Протоколу №1 засідання комісії з питання передачі об`єктів державної власності, що не увійшли до статутного фонду ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба" від 03.07.2003 вирішено майно, зазначене у додатку № 1,2,3 до акту приймання-передачі передати з балансу ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба" , згідно спільного наказу Міністерства аграрної політики України та Фонду державного майна України за №126/752 від 06.05.2003 "Про передачу гідротехнічних споруд".
04.07.2003 проведено приймання-передачу гідротехнічних споруд, які не увійшли до статутного фонду ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба", про що складено відповідний Акт. 
Згідно Додатку № 2 до Акту визначений перелік гідротехнічних споруд в межах Тернопільської області, які передаються з балансу ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" на баланс ДП "Укрриба", в тому числі у вказаному переліку є гідротехнічні споруди філії "Бережани" став № 1: водонапуск балансовою вартістю 402 320,34 грн (№ інв. 125), збірний канал балансовою вартістю 187 355,46 грн (№ інв.126), перен. участок балансовою вартістю 191 740,82 грн. (№ інв.130), щитовий водозабір балансовою вартістю 265 797,01 грн (№ інв.131), відводний канал балансовою вартістю 11 601,48 грн (№ інв.132), рибовиловлювач балансовою вартістю 125 506,92 грн (№ інв.133), перепускний трубопровід балансовою вартістю 51 468,38 грн (№ інв.134), збірний канал балансовою вартістю 21 515,47 грн (№ інв.136).
Відповідно наказом Державного департаменту рибного господарства Міністерства аграрної політики України № 192 від 25.07.2003 затверджено Акт прийому-передачі гідротехнічних споруд, які не увійшли до статутного фонду ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат" (м. Тернопіль), на баланс ДП "Укрриба" на праві повного господарського відання.
Згідно листа ДП "Укрриба" від 13.12.2023 гідротехнічні споруди ставу №1 філії "Бережани" розташовані на земельній ділянці Бережанської територіальної громади за координатами з карти Google: 49.454551, 24.944461. 
Витягами з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо державного майна за реєстраційними номерами №25592421.77.ААЕЖАЖ553, №25592421.77.ААЕЖАЖ556, №25592421.77.ААЕЖАЖ559, №25592421.77.ААЕЖАЖ565, №25592421.77.ААЕЖАЖ552, №25592421.77.ААЕЖАЖ561, №25592421.77.ААЕЖАЖ558, №25592421.77.ААЕЖАЖ557 підтверджено, що вказане майно є державним та перебуває на балансі ДП "Укрриба". Суб`єкт управління такого майна є Державне агентство меліорації та рибного господарства України.
Державним агентством меліорації та рибного господарства України листом від 05.02.2024 підтверджено перебування гідротехнічних споруд – ставу 1 "Бережани" та ставу 2 "Бережани" у державній власності, а балансоутримувачем є ДП "Укрриба".
Розпорядженням Кабінету міністрів України від 14.10.2022 за №910-р "Деякі питання управління об"єктами державної власності" затверджено Перелік єдиних майнових комплексів державних підприємств, установ та організацій і пакетів акцій (часток), що належать державі у статутних капіталах господарських товариств, які передаються із сфери управління уповноважених органів управління до сфери управління Фонду державного майна.
У зв"язку з чим, 07.06.2024 спірне майно передано із сфери управління Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм до сфери управління Фонду державного майна України, про що складено та затверджено відповідний Акт приймання-передачі єдиного майнового комплексу державного підприємства "Укрриба" із сфери управління Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм до сфери управління Фонду державного майна України на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 14.10.2022 №910-р "Деякі питання управління об"єктами державної власності".
При цьому уповноваженими державними органами жодних рішень щодо передачі спірних гідротехнічних споруд з державної власності не приймалося.
Листом від 24.02.2025, ФДМУ підтверджено, що на даний час Фонд є органом управління державними майном – гідротехнічними спорудами філії "Бережани" став №1, оскільки вони входять в єдиний майновий комплекс ДП "Укрриба", який передано 07.06.2024 до сфери управління Фонду.
Отже, гідротехнічні споруди ставу № 1 філії "Бережани" є державним майном, яке з дня затвердження Акту приймання-передачі передано до сфери управління відповідного державного органу Міністерства аграрної політики України, закріплено за ДП "Укрриба" на праві повного господарського відання та взято ним на баланс.
Держава в особі відповідного уповноваженого державного органу, з моменту отримання спірних гідроспоруд від ВАТ "Тернопільський облрибкомбінат", була їх єдиним законним власником та залишається на даний час.
Статтею 41 Конституції України передбачено, що право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Примусове відчуження об`єктів права приватної власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності, на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. 
Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (стаття 316 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 319 Цивільного кодексу України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього Кодексу (стаття 321 Цивільного кодексу України).
Згідно статті 326 Цивільного кодексу України у державній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить державі Україна. Від імені та в інтересах держави Україна право власності здійснюють відповідно органи державної влади. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Управління майном, що є у державній власності, здійснюється державними органами, а у випадках, передбачених законом, може здійснюватися іншими суб`єктами (стаття 328 Цивільного кодексу України).
Як встановлено статтею 391 Цивільного кодексу України, саме власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні" відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.
Статтею 2 Закону України "Про місцеве самоврядування" встановлено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Як визначено статтею 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ч.1).
Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами (ч.3).
21.02.2017 виконавчим комітетом Бережанської міської ради прийнято рішення № 240 "Про присвоєння адреси нежитловим будівлям та спорудам", яким вирішено присвоїти адресу нежитловим будівлям та спорудам, які знаходяться на території м. Бережани, та міською комісією, створеною розпорядженням міського голови від 26.04.2013 № 65 "Про створення комісії по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради" виявлені, як безхазяйне майно, а саме гідротехнічній споруді Бережанського озера на вул. Набережна в м. Бережани – вул. Набережна, 6 м. Бережани.
Згідно розпорядження міського голови Бережанської міської ради № 243 від 06.05.2017 "Про створення комісії по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради", яким з метою врегулювання відносин щодо виявлення, взяття на облік, збереження та використання рухомого та нерухомого майна, яке є безгосподарне створено комісію по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради.
Комісією по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради проведено роботу по виявленню безгосподарного майна на території Бережанської міської ради та підготовлено відповідний попередній перелік безгосподарних об`єктів, до якого включена гідротехнічна споруда Бережанського озера в м. Бережани по вул. Набережна, 6, про що складено Акт № 2/2017 від 06.05.2017. 
Із вказаного Акту вбачається, що за висновком комісії необхідно розпочати процедуру щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна та підготовити запит в Бережанське ОК МБТІ щодо виготовлення матеріалів технічної інвентаризації та оцінки об`єкту.
11.05.2017 Державним реєстратором відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. розглянуто заяву Бережанської міської ради від 10.05.2017 та прийнято рішення про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна гідроспоруд за адресою: м.Бережани, вул. Набережна, 6 (водоспуск, площа основи 7,0; водоспуск, площа основи – 7,0; водоспуск, площа основи – 272,6; водоспуск, площа основи – 5,0; водоспуск, площа основи – 5,0; водоспуск, площа основи 7,0, площадка для загрузки кормів, площа основи – 4,0; водонапуск, площа основи – 8,4; водонапуск, площа основи – 8,4; площадка для загрузки кормів, площа основи – 13,0; площадка для загрузки кормів, площа основи – 15,0; водонапуск, площа основи 7,0), про що 11.05.2017 вчинено відповідний запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 10662, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Рішенням Бережанської міської ради "Про визначення відповідального за збереження майна" від 25.05.2017 за №597 вирішено призначити відповідальним за збереження гідроспоруди по вул. Набережна, 6, м. Бережани, яка взята на облік як безхазяйне майно 11.05.2017 – Бережанську районну громадську організацію "Клуб рибалок" до 01.06.2018.
04.12.2017 Бережанською міською радою на офіційному сайті міської ради було розміщено оголошення, в якому радою повідомлено про виявлення та взяття на облік безхазяйного нерухомого майна – гідроспоруд за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6, у якому вказано, що якщо у зазначеного майна є власник, то з підтверджуючими документами він може звернутися до міської ради з метою зняти майно з обліку протягом року з дня оприлюднення цього оголошення.
08.08.2017 Державне підприємство "Укрриба" на адресу Бережанської міської ради направлено лист, в якому повідомлено, що гідротехнічні споруди, щодо яких розміщено оголошення, є державною власністю. При цьому у зазначеному листі підприємством поставлено вимогу до міської ради виключити спірні гідротехнічні споруди з ДРРП як безхазяйне майно та повернути їх балансоутримувачу.
07.09.2017 ДП "Укрриба" звернулося до Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області з скаргою на дії державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. із вимогою скасувати рішення індексний номер 35113857 від 11.05.2017 про взяття на облік як безхазяйного нерухомого майна – гідротехнічних споруд за адресою: м.Бережани, вул. Набережна, 6. 
Однак органами юстиції зазначене рішення не скасовано, підтвердженням чого є наявність станом і на даний час запису в ДРРП за № 10662 про взяття на облік як безхазяйного нерухомого майна гідротехнічних споруд за адресою: м.Бережани, вул. Набережна, 6. 
ДП "Укрриба" неодноразово зверталося до Бережанської міської ради з листами, в яких повідомлялося про перебування гідротехнічних споруд ставу № 1 філії "Бережани" у державній власності та надавалися копії технічних паспортів на них.
Проте, вказані листи Бережанською міською радою залишилися без задоволення.
23.08.2018 у районній газеті "Бережанське віче" випуск № 33 від 23.08.2018 Бережанською міською радою розміщено оголошення про виявлення та взяття на облік безхазяйного майна – гідроспоруд за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6 (Витяг від 11.05.2017 №86785620).
Отже, Бережанською міською радою вчинено дії щодо фактичного усунення їх дійсного власника – держави в особі відповідно уповноваженого державного органу від державного майна шляхом взяття на облік спірні гідротехнічні споруд як безхазяйного нерухомого майна, з метою подальшого оформлення права комунальної власності на них.
Бережанська міська рада з порушенням процедури взяття на облік безхазяйного майна, незаконно взяла на облік як безхазяйне майно гідротехнічні споруди ставу № 1 філії "Бережани", які є державним майном, чим порушила права держави в особі відповідно уповноваженого державного органу як їх власника на безперешкодне володіння, користування та розпорядження цим майном. 
Статтею 29 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження зокрема управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках публічно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду (ч.5 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Оскільки, органом місцевого самоврядування не приймалося рішення про взяття на облік радою як безхазяйного майна – гідротехнічних споруд по вул. Набережна, 6 в м. Бережани, а відтак звернення Бережанської міської ради до державного реєстратора Ковадло Н.М. про взяття на облік спірних гідротехнічних споруд як безхазяйного майна відбулося фактично без достатньої правової підстави.
Статтею 335 Цивільного кодексу України передбачено, що безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.
Матеріали справи не містять доказів, що спірні гідротехнічні споруди відносяться до безхазяйного майна в розумінні ст. 335 Цивільного кодексу України, а тому внесення реєстратором до спеціального розділу ДРРП як безхазяйне майно є порушенням.
Бережанською міською радою незаконно взято на облік як безхазяйне майно гідротехнічні споруди ставу № 1 філії "Бережани", що не відповідає вимогам чинного законодавства та порушує охоронювані законом інтереси держави щодо права володіння, користування, розпорядження ними, а відтак відповідне рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. індексний номер 35113857 від 11.05.2017 та вчинений запис № 10662 від 11.05.2017 є незаконним та підлягає скасуванню.
За таких обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги в частині щодо усунення перешкод державі в особі Фонду державного майна України у користуванні та розпорядженні державним майном гідротехнічними спорудами ставу № 1 філії "Бережани", що розташовані за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6, шляхом скасування рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. індексний номер 35113857 від 11.05.2017 про взяття їх на облік як безхазяйного нерухомого майна з одночасним скасування запису № 10662 від 11.05.2017, підлягають до задоволення, як обґрунтовано заявлені та підтверджені матеріалами справи.

Щодо позовної вимоги про визнання договору відповідального зберігання майна від 01.12.2021 недійсним, то суд зазначає таке.
Як встановлено статтею 936 Цивільного кодексу України, за договором зберігання одна сторона (зберігач) зобов`язується зберігати річ, яка передана їй другою стороною (поклажодавцем), і повернути її поклажодавцеві у схоронності.
Згідно статті 949 Цивільного кодексу України, зберігач зобов`язаний повернути поклажодавцеві річ, яка була передана на зберігання, або відповідну кількість речей такого самого роду та такої самої якості.
01.12.2021 між Бережанською міською радою (Поклажодавець) та Бережанською районною громадською організацією "Клуб рибалок" (Зберігач) укладено Договір відповідального зберігання майна, відповідно до умов якого Поклажодавець передає, а Зберігач приймає на відповідальне зберігання майно: гідроспоруди по вул. Набережна, 6 в м.Бережани ( п.1.1. Договору).
Приймання майна на відповідальне зберігання та повернення його з відповідального зберігання здійснюється Сторонами за актами приймання – передачі, які є невід"ємною частиною цього Договору ( п.1.2. Договору).
Відповідно до п. 4.1. Договору, зберігання Майна здійснюється на безоплатній основі за домовленістю Сторін Договору на підставі рішення сесії Бережанської міської ради №487 від 29.11.2021 року "Про визначення відповідального за збереження майна".
Згідно пункту 7.1. Договору, цей Договір набуває чинності з моменту його підписання Сторонами та скріплення печатками Сторін.
Строк цього Договору починає свій перебіг у момент, визначений у п. 7.1. цього Договору та закінчується в момент державної реєстрації права власності ( п.7.2. Договору).
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів.
Згідно статті 202 Цивільного кодексу України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 Цивільного кодексу України).
Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч. 1 ст. 203 ЦК України).
Частинами 1, 3 статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Необхідною умовою для визнання господарського договору недійсним як такого, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, його моральним засадам є наявність наміру хоча б у однієї з сторін щодо настання відповідних наслідків.
До договорів, що підпадають під ознаки відповідної норми, слід відносити ті, що посягають на суспільні, економічні та соціальні основи держави і суспільства.
Для прийняття рішення зі спору необхідно встановлювати, у чому конкретно полягала завідомо суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення такого договору, якою із сторін і в якій мірі виконано зобов`язання, а також наявність наміру у кожної із сторін.
Наявність такого наміру у сторін (сторони) означає, що вони (вона), виходячи з обставин справи, усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність договору і суперечність його мети інтересам держави і суспільства, його моральним засадам та прагнули або свідомо допускали настання протиправних наслідків.
Ознаками недійсного господарського договору, що суперечить інтересам держави і суспільства, є спрямованість цього правочину на порушення правового господарського порядку та наявність умислу (наміру) його сторін, які усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору. Метою такого правочину є його кінцевий результат, якого бажають досягти сторони. Мета завідомо суперечить інтересам держави та суспільства.
Отже, для правильного вирішення спору необхідно встановити, у чому конкретно полягала завідомо суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення господарського договору, якою зі сторін і якою мірою виконано зобов`язання, а також з`ясувати наявність наміру (умислу), який означає, що сторони (сторона), виходячи з обставин справи, усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору і суперечність його мети інтересам держави і суспільства та прагнули або свідомо допускали настання протиправних наслідків. Необхідною умовою для визнання господарського договору недійсним як такого, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, є наявність наміру хоча б в однієї зі сторін щодо настання відповідних наслідків.
При вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину враховуються загальні положення статей 3, 15, 16 Цивільного кодексу України. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося. 
Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.10.2023 у справі №908/722/20, від 29.08.2023 у справі № 909/635/22, від 27.06.2023 у справі №916/97/21.
Крім того, вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків та, у разі задоволення позовних вимог, зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. 
Правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.05.2023 у справі № 906/743/21, від 03.08.2023 у справі № 909/654/19, від 19.10.2022 у справі №912/278/21.
До загальних засад цивільного законодавства належать справедливість, добросовісність та розумність (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України).
Як констатує Верховний Суд у постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10.04.2019 у справі №390/34/17, добросовісність – це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Особливістю спірного правочину є те, що поклажодавцем у договорі відповідального зберігання може бути власник речі або особа, уповноважена ним на передачу речі на зберігання. Так, Бережанська міська рада не момент укладення Договору відповідального зберігання гідроспоруд по вул. Набережна, 6 в м. Бережани – 01.12.2021, не була їх власником. 
Крім того, їх власник – держава в особі відповідного державного органу на укладення такого органу не уповноважувала міську раду на укладення такого договору. 
З наведене слідує, що Бережанська міська рада, у порушення вимог чинного законодавства, за відсутності жодних прав щодо майна, визначеного розділом 1 оспорюваного договору від 01.12.2021, без здійснення державної реєстрації права комунальної власності на майно, яке було його предметом, розпорядилася спірними гідроспорудами на власний розсуд, передавши їх на зберігання Бережанській районній громадській організації "Клуб рибалок".
Враховуючи наведене, у суду наявні правові підстави для визнання договору відповідального зберігання майна від 01.12.2021 недійсним, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення.

Щодо заявленої відповідачем заяви про застосування строків позовної давності, суд зазначає таке.
Згідно статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. 
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 Цивільного кодексу України).
Згідно з ч. 4 статті 267 Цивільного кодексу України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Якщо позовні вимоги господарським судом визнано обґрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення статті 267 Цивільного кодексу України і вирішити питання про наслідки такого спливу (тобто або відмовити в позові у зв`язку зі спливом позовної давності, або за наявності поважних причин її пропущення - захистити порушене право, але в будь-якому разі вирішити спір з посиланням на зазначену норму).
Початок перебігу позовної давності обчислюється за правилами статті 261 Цивільного кодексу України, частина перша якої вказує, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Негаторний позов - це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Позивач за негаторним позовом вправі вимагати усунути існуючі перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від вчинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Означений спосіб захисту спрямований на усунення порушень прав власника, які не пов`язані з позбавленням його володіння майном. На негаторний позов не поширюються вимоги щодо позовної давності, оскільки з таким позовом можна звернутися в будь-який час, поки існує правовідносини та правопорушення.
Під способами захисту суб`єктивних земельних прав власника розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника.
Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відновлення становища, яке існувало до порушення, що передбачено п. 4 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України.
Отже, власник не позбавлений можливості захищати свої права у спосіб, який відповідатиме положенням ст. ст. 376, 391 Цивільного кодексу України, зокрема вимагати усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні державним майном гідротехнічними спорудами ставу № 1 філії "Бережани".
Негаторний позов, який спрямований на захист прав законного власника спірного нерухомого майна щодо володіння, користування і розпорядження ним, може бути заявлений упродовж всього часу тривання відповідного правопорушення.
При цьому власник майна може вимагати усунення порушення його права на майно, у тому числі оспорюючи договори або інші правочини.
Позовна давність не може поширюватися на вимоги про усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпоряджання своїм майном (ст.391 ЦК), оскільки в такому разі йдеться про так зване триваюче правопорушення. Отже, власник може пред`явити такий позов у будь-який час незалежно від того, коли почалося порушення його прав.
Правова позиція наведена у постанові Верховного суду від 22.09.2022 у справі №910/4277/21.
Таким чином, на негаторний позов не поширюється загальна позовна давність ( 3 роки).
Суд також зазначає, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення.
З огляду на викладене, суд зобов`язаний у будь-якому випадку, в разі подання заяви про застосування наслідків спливу строку позовної давності, розглянути її, і якщо позовна давність спливла відмовити в позові у зв`язку зі її закінчення за відсутності наведених позивачем поважних причин пропуску вказаного строку.
Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постанові від 12.09.2023 у справі №910/8413/21, у випадках, коли на певний об`єкт нерухомого майна за жодних умов не може виникнути право приватної власності, державна реєстрація цього права не змінює володільця відповідного об`єкта, а тому порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади слід розглядати як таке, що не пов`язане з позбавленням власника володіння.
Так, як уже було наведено вище, з огляду на правовий режим спірної гідроспоруди та законодавчі обмеження щодо обороту відповідного майна, належним способом захисту є пред`явлення негаторного позову в порядку, визначеному ст.391 ЦК України і саме з таким позовом прокурор звернувся до суду в інтересах держави. При цьому, як вже зазначалось, такий позов можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного власника (володільця).
Аналогічний правовий висновок наведений у пункті 143 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №487/10128/14-ц. Зазначений спосіб захисту спрямований на усунення порушень прав власника, які не пов`язані з позбавленням його володіння, у зв`язку з чим, на відміну від віндикаційного позову, негаторний позов може бути заявлений упродовж усього часу тривання порушення прав держави на захисну споруду цивільного захисту, а не з часу, коли держава довідалася чи могла довідатися про відповідні порушення.
Враховуючи викладене, та те, що даний позов подано на підставі ч.1 ст. 391 ЦК України , відсутні підстави для застосування ст. 257 ЦК України. 
Прокурор, заперечуючи проти застосування позовної давності зазначав про те, що заявлені прокурором позовні вимоги, маючи негаторну правову природу, не мають строку позовної давності для пред`явлення, можуть бути звернуті протягом всього часу існування порушення, а тому підстави вважати строк позовної давності у них пропущеним відсутні.
З урахуванням наведеного, суд відхиляє доводи відповідача про застосування строків позовної давності до спірних правовідносин.

Позивач, стверджуючи про існування певної обставини подає відповідні докази, а відповідач може спростувати цю обставину, подавши власні докази. Про перевагу однієї позиції над іншою суд і виносить власне рішення.
Правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18.
При аналізі доводів сторін, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, який у рішенні "Трофимчук проти України" зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не слід розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід (рішення від 28.10.2010, заява № 4241/03).
Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує. 
Правова позиція, наведена у постановах Верховного суду від 05.02.2019 у справі № 914/1131/18, від 26.02.2019 у справі № 914/385/18, від 10.04.2019 у справі № 904/6455/17, від 05.11.2019 у справі № 915/641/18.
З огляду на викладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновок суду.
Згідно статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Верховенство права - це панування права в суспільстві, що вимагає від держави його втілення в правотворчу та правозастосовчу діяльність, зокрема в закони, зміст яких має відповідати критеріям соціальної справедливості, рівності тощо.
Справедливість - одна з основних засад права - є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальних вимірів права.
Принципи права - це основні ідеї, вихідні положення, які закріплені в законі, мають загальну значущість, вищу імперативність (веління) і відображають суттєві положення права.
Статтею 3 Цивільного кодексу України визначено, що однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність.
Отже, дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю й повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Так, згідно статті 13 Цивільного кодексу України встановлено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Згідно частин 2-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. 
Як визначено статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Згідно статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).
Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Пунктами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Частиною 4 статті 236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності. Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.
З огляду на викладене, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності власної правової позиції. Спір повинен вирішуватись на користь тієї сторони, яка за допомогою відповідних процесуальних засобів переконала суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень. Відповідно до принципу змагальності сторони, інші особи, які беруть участь у справі, якщо вони бажають досягти бажаного для себе, або осіб, на захист прав яких подано позов, найбільш сприятливого рішення, зобов`язані повідомити суду усі юридичні факти, що мають значення для справи, вказати або надати докази, які підтверджують чи спростовують ці факти, а також вчинити інші передбачені законом дії, спрямовані на те, аби переконати суд у своїй правоті.
За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Судові витрати.
При ухваленні рішення в справі, суд, у тому числі вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами (пункт 5 частини 1 статті 237 ГПК України).
Як передбачено пунктом 2 частини 5 статті 238 ГПК України, в резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

Щодо судового збору у розмірі 4 844,80 грн.
Як передбачено частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Суд звертає увагу на те, що позовна заява подана за допомогою підсистеми "Електронний суд".
Зважаючи на це, при зверненні до суду із позовом прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 4 844,80 грн. 
Вказана сума визначена з урахуванням коефіцієнту пониження розміру ставки судового збору (3028,00 х 0,8).
Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. 
Факт зарахування сплаченого прокуратурою при зверненні до суду з даним позовом судового збору в сумі 4 844,80 грн до спеціального фонду державного бюджету України підтверджується Випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, сформованою Господарським судом Тернопільської області (міститься в матеріалах справи).
У силу приписів статті 129 ГПК України, судовий збір у розмірі 4 844,80 грн покладається на відповідача 1- Бережанську міську раду.

Керуючись статтями 7, 13, 42, 53, 86, 129, 210, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги задоволити.
2. Судові витрати у складі судового збору у розмірі 4 844,80 грн покласти на відповідача 1 – Бережанську міську раду.
3. Усунути перешкоди державі в особі Фонду державного майна України (код ЄДРПОУ 00032945) у користуванні та розпорядженні державним майном гідротехнічними спорудами ставу № 1 філії "Бережани", що розташовані за адресою: м. Бережани, вул. Набережна, 6, шляхом скасування рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації Бережанської міської ради Ковадло Н.М. індексний номер 35113857 від 11.05.2017 про взяття їх на облік як безхазяйного нерухомого майна з одночасним скасування запису № 10662 від 11.05.2017. 
4. Визнати недійсним Договір відповідального зберігання майна – гідротехнічних споруд, що розташовані за адресою: м. Бережани вул. Набережна, 6, укладений 01.12.2021 між Бережанською міською радою та Бережанською районною громадською організацією "Клуб рибалок".
5. Стягнути з Бережанської міської ради, вул. Банкова, 3, м. Бережани, Тернопільська область, код ЄДРПОУ 04058491 на користь Тернопільської обласної прокуратури, вул. Листопадова, 4, м.Тернопіль, на р/р UA498201720343190002000004091 в ДКСУ в м. Київ, МФО 820172, ідентифікаційний код одержувача 02910098, код економічної класифікації видатків бюджету – 2800 судовий збір у розмірі 4 844,80 грн.
6. Видати наказ стягувачу після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду в порядку статті 256-257 ГПК України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів, з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Примірник рішення надіслати сторонам у справі:
- до електронного кабінету в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному ГПК України: прокурору, позивачу, відповідачу 1 та третій особі - ДП "Укрриба";
- рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення: відповідачу 2 - Бережанській районній громадській організації "Клуб рибалок", вул. Руська, 11, м. Бережани, Тернопільська область.
Учасники справи можуть отримати інформацію у справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.
Повне рішення складено та підписано "17" липня 2026 року. 

Суддя Я.Я. Боровець