КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/8274/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. НАУМЕНКА., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу
за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )
до відповідача: Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. В. Перспективна, б. 55, м. Кропивницький, 25006, ЄДРПОУ 43995486) 
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, через уповноваженого представника адвоката Поповича П.О., звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:
1) визнати протиправною та скасувати Податкову вимогу ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) Форми «Ф» від 09 серпня 2024 року №0005351-1306-1128 щодо нарахування до сплати ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) податкового боргу на суму 119 000,00 грн.;
2) визнати протиправним та скасувати Рішення №000069970902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.;
3) визнати протиправним та скасувати Рішення №000069980902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.;
4) визнати протиправним та скасувати Рішення №000069990902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.;
5) визнати протиправним та скасувати Рішення №000070000902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що оскаржувані рішення, на її думку, прийняті відповідачем не у спосіб, передбачений законодавством України. За позицією позивача, протокол про адміністративне правопорушення лише фіксує певні обставини, проте не встановлює вину у вчиненні поступку. При цьому, постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області у справі №396//296/24 провадження по справі про адміністративне правопорушення на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП закрите за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 164 КУпАП. Також вказала, що податкова вимога ГУ ДПС у Кіровоградській області Форми «Ф» від 09 серпня 2024 року №0005351-1306-1128, є передчасною та підлягає скасуванню з підстав того, що винесена щодо неузгоджених податкових зобов`язань із сплати фінансових санкцій, правомірність застосування яких платником податків оскаржується в судовому порядку.
Ухвалою суду від 08.01.2025 року було залишено без руху позовну заяву. У встановлений суддею строк представник позивача усунув недоліки позовної заяви в частині строку звернення до суду та надав докази сплати судового збору.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.01.2025 року відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (а.с.52-53).
Відповідачем подано відзив на адміністративний позов, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог, з огляду на те, що в матеріалах адміністративного провадження наявні вичерпні докази скоєння правопорушення. Тому вважає, що Управління діяло в межах повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
В подальшому представником позивача надано відповідь на відзив, в якій зазначено, що викладені у відзиві заперечення не спростовують наведених у позовній заяві обставин.
Просив позовні вимоги задовольнити повністю.
Відповідач надав заперечення на відповідь на відзив, в яких наведено аргументи, аналогічні за змістом вказаним у відзиві.
Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив. 
ОСОБА_1 з 25.03.1994 зареєстрована як фізична особа-підприємець, основним видом діяльності позивачки є 47.81 - роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами.
На адресу ГУ ДПС у Кіровоградській області надійшов лист №3244/113-24 від 12.03.2024 (вх. ГУ ДПС від 16.04.2024 №6441/5) від Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Кіровоградській області разом з матеріалами адміністративної справи для розгляду (протокол про адміністративне правопорушення від 07.02.2024 серія ВАВ № 242789).
Відповідно до матеріалів адміністративної справи, 07.02.2024 року в кіоску, який належить ФОП ОСОБА_1 та розташований за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_2 здійснювала реалізацію алкогольних напоїв та тютюнових виробів без наявності марок акцизного податку встановленого зразка.
За результатами розгляду отриманих матеріалів, у відповідності до пункту 5 Порядку застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 червня 2003 року № 790, ГУ ДПС у Кіровоградській області були винесені рішення про застосування фінансових санкцій від 17.05.2024 №000069970902 від 17.05.2024 №000069980902 від 17.05.2024 №000069990902 та від 17.05.2024 №000070000902 якими до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) було застосовано фінансові санкції в загальній сумі 68000,00 грн.
Спірна податкова вимога ГУ ДПС у Кіровоградській області Форми «Ф» від 09 серпня 2024 року №0005351-1306-1128 щодо нарахування до сплати ФОП ОСОБА_1 податкового боргу в сумі 119 000,00 грн., сформованого за рахунок нарахованих фінансових санкцій, винесена на підставі, в тому числі, рішень про застосування фінансових санкцій №000069950902, №000069900902, №000069960902, №000069970902, №000069980902, №000069990902 та №000070000902 від 17.05.2024.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами спору, суд виходить з такого.
Згідно із статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та пальним, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального на території України на момент виникнення спірних правовідносин визначав Закон України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі Закон №481/95-ВР).
Статтею 1 Закону №481/95-ВР серед іншого зазначено, що роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування.
За умовами абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону №481/95-ВР алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.
Згідно з пунктом 226.1 статті 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (далі ПК України) у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.
Відповідно до пункту 226.3 статті 226 ПК України виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктами 20, 24 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251, маркування алкогольних напоїв вітчизняного виробництва, тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюється виробниками зазначеної продукції.
Для алкогольних напоїв вітчизняного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням діючих на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.
Ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України маркованих з порушенням вимог цього Порядку алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, забороняється.
Вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої та тютюнові вироби у випадках, визначених пунктом 226.9 статті 226 ПК України.
На підставі пункту 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що немарковані:
алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, з підробленими марками акцизного податку;
алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції;
вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари;
алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.
Хоча маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку і здійснюється виробниками цієї продукції, втім порушенням норм №481/95-ВР щодо правил торгівлі такими напоями є саме виробництво, зберігання, транспортування, реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.08.2019 №808/4653/14.
На підставі підпункту 19-1.1.14. пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України однією із функцій контролюючого органу є здійснення контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері.
Відповідно до підпункту 54.3.3. пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
Відповідно до абзацу 20 частини 2 статті 17 Закону №481/95-ВР до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару (продукції), але не менше 17000 гривень.
Механізм застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону №481/95-ВР, визначено Порядком застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2003 №790 (далі - Порядок №790).
Відповідно до пункту 3 Порядку №790 до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва), винних у вчиненні порушень, застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у розмірах, передбачених Законом.
Підставою для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій є:
- акт перевірки додержання суб`єктом господарювання (у тому числі іноземним суб`єктом господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) встановлених законодавством вимог, обов`язкових для виконання під час здійснення оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, складений органом, що видав ліцензію, у якому зазначається зміст порушення і конкретні порушені норми законодавства;
- результати проведення органом, який видав ліцензію, іншими органами виконавчої влади в межах їх компетенції перевірок суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво), пов`язаної з виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального;
- матеріали правоохоронних, податкових та інших органів виконавчої влади щодо недотримання суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального (п. 5 Порядку №790).
Згідно пункту 6 Порядку №790 рішення про застосування фінансових санкцій, передбачених пунктом 2 цього Порядку, приймаються керівником, а у разі його відсутності - заступником керівника органу, який видав ліцензію на право виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями і тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним (ДПС та її територіальні органи), чи керівником (його заступником) органів МВС, МОЗ, Держстату, Держпродспоживслужби відповідно до їх компетенції, визначеної законодавством.
Пунктом 9 Порядку №790 передбачено, що рішення про застосування фінансових санкцій складається у трьох примірниках, один з яких залишається в органі, посадова особа якого прийняла це рішення; другий - надсилається у триденний строк після його прийняття суб`єкту господарювання (у тому числі іноземному суб`єкту господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) або видається його уповноваженому представникові; третій - надсилається до територіального органу ДПС за місцем реєстрації суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) для здійснення контролю за надходженням до державного бюджету суми сплаченого штрафу у разі порушення законодавства у сфері виробництва та обігу спирту або за місцем вчинення порушення для здійснення контролю за надходженням до місцевих бюджетів суми сплаченого штрафу в разі порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального.
Як встановлено судом, підставою для прийняття спірних рішень були матеріали правоохоронних органів, зокрема: протокол про адміністративне правопорушення ВАВ №242789 від 07.02.2024.
Відповідно до статті 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення за статтею 156 КУпАП мають право складати уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції.
Згідно зі статтею 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Відповідно до статті 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.
За змістом статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Верховний Суд у постанові від 10.06.2020 у справі №815/5818/15 сформулював правовий висновок, відповідно до якого матеріали правоохоронних органів щодо недотримання суб`єктами підприємницької діяльності вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів є самостійно підставою для прийняття рішення про застосування штрафних санкцій, передбачених статтею 17 Закону №481/95. Разом з тим, протокол є основною і обов`язковою формою фіксації факту адміністративного правопорушення, який повинен відповідати вимогам, що висуваються до його процесуальної форми і змісту і регламентовані статтями 254-256 КУпАП.
Так, підставою для прийняття оскаржуваних рішення став протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 242789 від 07.02.2024, відповідно до якого ОСОБА_2 07.02.2024 р. о 15 год. 27 хв. в тютюновому кіоску ФОП ОСОБА_1 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , здійснювала торгівлю тютюнових виробів без марок акцизного податку, чим порушила абз. 3 ч. 4 ст. 11 ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 164 КУпАП.
Водночас, постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 27.03.2024 по справі №396/296/24, яке набрало законної сили, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за частиною 1 статті 164 КУпАП - закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення..
Вказаним судовим рішенням встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 242789 від 07.02.2024 року та доданих до нього доказах відсутні дані на підтвердження факту продажу (передачі) ОСОБА_2 товару, який є предметом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, та отримання нею грошей від продажу такого товару, тобто виручки, яка відповідно до санкції ч. 1 ст. 156 КУпАП повинна бути конфіскована у разі визнання особи винною у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення.
Відповідно до статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 
Верховний Суд неодноразово у своїх постановах зазначав про особливості застосування інститут преюдиції.
Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу.
Не потребують доказування преюдиційні обставини, тобто, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, – при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. При цьому не має значення, в якому саме процесуальному статусі виступали відповідні особи у таких інших справах – позивачів, відповідачів, третіх осіб тощо. Преюдиціальне значення процесуальним законом надається саме обставинам, встановленим судовими рішеннями (в тому числі в їх мотивувальних частинах), а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом (постанова КГС ВС від 19.12.2019 по справі №916/1041/17).
Інших доказів про те, що реалізація тютюнових та алкогольних виробів без марок акцизного податку дійсно відбулась, матеріали цієї справи не містять.
Суд наголошує на тому, що визначальною ознакою для висновку про наявність підстав для притягнення позивачки до відповідальності, передбаченої Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального», є встановлення фактів, які б свідчили, що при здійсненні господарської діяльності позивачем або, від його імені, іншою особою дійсно проведена розрахункова операція та здійснена реалізація тютюнових та алкогольних виробів без марок акцизного податку, а також належне оформлення таких доказів.
З огляду на те, що судовим рішенням, яке набрало законної сили, встановлені обставини, що спростовують факт реалізації тютюнових та алкогольних виробів без марок акцизного податку у спірних правовідносинах, суд доходить висновку про те, що оскаржені позивачкою рішення контролюючого органу про застосування фінансових санкцій №000069950902, №000069900902, №000069960902, №000069970902, №000069980902, №000069990902 та №000070000902 від 17.05.2024 є необґрунтованими, а отже – протиправними, та підлягають скасуванню.
Відповідно до п.59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Згідно з вимогами підпунктів 17.1.7 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб).
Згідно з п. 89.1 ст. 89 ПК України право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.
Приписами пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України встановлено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Разом з тим, згідно з п.56.18 ст.56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.
З аналізу наведених норм права, вбачається, що право на направлення платнику податків податкової вимоги та право податкової застави виникає у контролюючого органу лише у випадку виникнення у підприємства узгодженої суми податкового боргу, який вчасно не сплачено.
При цьому, на час оскарження податкового повідомлення-рішення до суду до набрання судовим рішенням законної сили, податковий борг, нарахований платнику податків вказаним податковим повідомленням-рішенням, є неузгодженим.
Враховуючи, що до складу податкового боргу, зазначеного в оскаржуваній податковій вимозі, з приводу правомірності якої виник спір, включено заборгованість за рахунок нарахованих фінансових санкцій, в тому числі, на підставі рішень про застосування фінансових санкцій №000069950902, №000069900902, №000069960902, №000069970902, №000069980902, №000069990902 та №000070000902 від 17.05.2024, оскаржувана Вимога також підлягає скасуванню.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 6056,00 грн., що підтверджується квитанціями, наявними в матеріалах справи.
Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України.
Керуючись статтями 2, 9, 77, 139, 241-246, 250, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення №000069970902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.
Визнати протиправним та скасувати рішення №000069980902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.
Визнати протиправним та скасувати рішення №000069990902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.
Визнати протиправним та скасувати рішення №000070000902 від 17.05.2024 року, прийняте ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) фінансової санкції в сумі 17000 грн.
Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу ГУ ДПС у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) Форми «Ф» від 09 серпня 2024 року №0005351-1306-1128 щодо нарахування до сплати ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) податкового боргу на суму 119 000,00 грн.;
Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (код ЄДРПОУ ВП 43995486) судовий збір в сумі 6056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят шість гривень 00 коп).
Учасникам справи, які зареєстрували електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи. Вказане не позбавляє права таку особу отримати копію судового рішення у паперовій формі за її окремою заявою.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО