Справа № 758/6882/26
3/758/3897/26
Категорія 192

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2026 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Денисов О.  О. , розглянувши справу про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП стосовно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Протоколом №1503 від 13 квітня 2026 року зафіксовано, що при фактичній перевірці магазину за адресою м. Київ, вул. С.Данченка, 1, прим. 146, корп. 2, порушила порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: 16.02.2026 року у магазині за адресою АДРЕСА_2 реалізовано пиво «Тернове Поле» 0,5л., не забезпечено режим програмування ПРО відсутній код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД. 
27.02.206 о 13 год. 20 хв встановлено, що в реалізації в магазині знаходиться товар, а саме: кільця кальмару, стружка кальмару та чіпси курячі з метою подальшої реалізації на загальну суму 3090,00 грн, проте відсутні документи, що підтверджують походження товару. 
Чим порушено пункт 11 пункт 12 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Постановою суду від 20 травня 2026 року матеріали про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, спрямовано до ГУ ДПС у м. Києві для доопрацювання (дооформлення).
20 липня 2026 року матеріали справи після доопрацювання ГУ ДПС у м. Києві начальником ОСОБА_2 спрямовано до Подільського районного суду міста Києва.
За результатами виконання постанови суду долучено відомості про посадових осіб ТОВ «ДРІНКІНС А» з історією змін, інформацію про засновників - фізичних осіб ТОВ «ДРІНКІНС А», довіреність на представництво інтересів підприємства, відповідь ГУ ДПС у м. Києві в якій зазначено «Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов?язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з пп. 21.1.1, пп. 21.1.4 п. 21.1 ст. 21 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, із змінами та доповненнями (далі - Кодекс, ПКУ), посадові особи контролюючих органів зобов?язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами, не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.
Відповідно до пп. 41.1.1 п. 41.1 ст. 41 ПКУ, контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
В пп. 20.1.41 п. 20.1 ст. 20 ПКУ зазначено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право складати стосовно платників податків - фізичних осіб та посадових осіб платників податків - юридичних осіб протоколи про адміністративні правопорушення та виносити постанови у справах про адміністративні правопорушення у порядку, встановленому законом.
Відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), Податкового кодексу України, Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування", Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року №375, з метою правильного та єдиного застосування податковими органами законодавства з питань притягнення до адміністративної відповідальності правопорушників, Міністерством фінансів України наказом від 02.07.2016 N? 566 із змінами, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27.07.2016 за N? 1046/29176, затверджено Інструкцію з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення (далі - Інструкція).
Відповідно до п.3 р.ІІ Інструкції, посадові особи податкових органів при виявленні адміністративного правопорушення складають протокол про адміністративне правопорушення (далі - Протокол) на бланку за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції.
Згідно п.12 р.IІ Інструкції, у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в податковому органі. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі.
Також, згідно п.13 р.ІІ Інструкції, у разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у запрошенні час складається акт довільної форми, який засвідчує факт такої неявки. Акт підписується не менш як трьома посадовими особами контролюючого органу та реєструється у журналі реєстрації актів, що засвідчують факт неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно п.15 р.ІІ Інструкції, до Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом?якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.
Оскільки, п.15 р.IІ Інструкції чітко визначено долучення до Протоколу матеріалів (доказів), що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, а не доказів представництва інтересів особи, щодо якої складено протокол, тому суд постановою від 20.05.2026 року провадження №3/758/2853/26 в адміністративній справі №758/6882/26, виходить за межі наданих повноважень, що призводить до затягування строків розгляду адміністративної справи та сприяє уникненню відповідальності ОСОБА_1 в подальшому.
Варто зазначити, що будь-які інші документи (докази), що підтверджують обставини зазначені в суті адміністративного правопорушення можуть бути надані (долучені) до матеріалів справи також іншою стороною в судовому засіданні.
Враховуючи вищевикладене ГУ ДПС у м. Києві вважає, що Подільським районним судом міста Києва в адміністративній справі №758/6882/26 (провадження №3/758/2853/26) не досліджено всіх обставин, які мають істотне значення при вирішенні питання по суті, та направляє адміністративну справу відносно ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ), яка складена відповідно до діючого законодавства України.»
У судові засідання 19.08.2026, 07.09.2026 та 14.09.2026 ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, клопотань, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Про час та місце розгляду була повідомлена належним чином.
Дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суддя дійшов висновку про наступне.
Ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Об`єктом правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.
Суб`єктами правопорушень можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного проступку є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.
При цьому, виключається можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за відсутності складу правопорушення, якщо відсутній хоча б один з елементів складу правопорушення - відсутній склад правопорушення в цілому. Обов`язок доведення наявності в діях правопорушника складу правопорушення, передбаченого певною статтею КУпАП покладається на осіб, які відповідно до КУпАП уповноважені складати протокол про адміністративне правопорушення.
Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.
Згідно з п. 11 ст. 3 Закону України 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Відповідно до п. 12 ст. 3 Закону України 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. 
Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. 
При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).
Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які провадять діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння);
Суб`єктами адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Відповідно до протоколу №1503 від 13 квітня 2026 року зафіксовано, що при фактичній перевірці магазину за адресою м. Київ, вул. С.Данченка, 1, прим. 146, корп. 2, порушила порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: 16.02.2026 року у магазині за адресою м. Київ, вул. С. Данченка буд. 1, прим. 146, корп.2 реалізовано пиво «Тернове Поле» 0,5л., не забезпечено режим програмування ПРО відсутній код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД. 
27.02.206 о 13 год. 20 хв встановлено, що в реалізації в магазині знаходиться товар, а саме: кільця кальмару, стружка кальмару та чіпси курячі з метою подальшої реалізації на загальну суму 3090,00 грн, проте відсутні документи, що підтверджують походження товару, чим порушено пункт 11 пункт 12 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Разом з тим, в акті перевірки від 27 лютого 2026 року, міститься підпис ОСОБА_3 , проте не надано жодних належних документів про те, що ОСОБА_3 є представником за довіреністю ОСОБА_1 .
З матеріалів справи вбачається, що безпосередньо, протокол про адміністративне правопорушення №1503 від 13 квітня 2026 року складений на підставі акту від 27 лютого 2026 року №15319/Ж5/26/15/07/45696165.
Відповідно до постанови КАС ВС від 08.09.2020 у справі № П/811/2898/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий акт не порушує прав останнього.
Таким чином, на переконання суду, внаслідок оформлення акту від 27 лютого 2026 року №15319/Ж5/26/15/07/45696165, на підставі якого складено протокол про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 не можна вважати такою, що вчинила порушення податкового законодавства, а отже такий акт не може бути підставою для притягнення її до відповідальності.
Таким чином, враховуючи сукупність встановлених під час судового розгляду обставин, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують факт наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1 КУпАП.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.
Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до вчинення правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.
Так, згідно зі ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.
Отже, суд не вбачає підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, суд приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-
Керуючись ст. ст., ч. 1 ст.155-1, 247, 268, 280, 283, 284 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 

Суддя О. О. Денисов