ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.07.2026 	м. Івано-Франківськ	Справа № 909/651/26 	
Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Гули У. І. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін справу
за позовом: Акціонерного товариства "Укргазвидобування", вул. Кудрявська, буд.26/28, м. Київ, 04053 
до відповідача: Приватного підприємства "Спеціалізоване лісомисливське науково-дослідне природно-заповідне господарство "Чорний ліс", вул. Саєвича, буд. 5а, м.Івано-Франківськ, 76018
про стягнення збитків у розмірі 688 718, 41 грн. 
встановив:
Акціонерне товариство «Укргазвидобування» 22.05.2026 через систему «Електронний суд» звернулося до Господарського суду Івано-Франківської області з позовною заявою до Приватного підприємства "Спеціалізоване лісомисливське науково-дослідне природно-заповідне господарство "Чорний ліс", у якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 688 718,41 грн збитків, завданих не реєстрацією податкових накладних.
Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 26.05.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч.7 ст. 6 ГПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Копію ухвали від 26.05.2026 про відкриття провадження у справі було надіслано до електронного кабінету відповідача 26.05.2026 о 17:58, про що складено та долучено до матеріалів справи довідку Господарського суду про доставку електронного листа.
Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи у порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України.
Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (ч. ч. 1-2 ст. 252 ГПК України).
Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі (ст. 248 Господарського процесуального кодексу України).
Суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше (ч. 5 ст. 252 ГПК України).
Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Позиція позивача.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що всупереч положенням статті 201 Податкового кодексу України, відповідач не зареєстрував в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну на загальну суму 688 718,41 грн, внаслідок чого позивач був позбавлений можливості включити зазначену суму ПДВ до складу податкового кредиту та скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 688 718,41 грн.
У відповіді на відзив позивач зазначає, що відповідач повинен був протягом 365 днів (до
01.03.2022 р.) надати до контролюючого органу відповідні письмові пояснення та/або копії документів. Станом на момент подання позовної заяви відповідач жодних доказів подання письмових пояснень та копій документів (з урахуванням зупиненням строків), зазначених у пункті 5 цього Порядку для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної №3 від 01.03.2021 р. не надавав. Тому, Відповідач втратив право для подання пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної №3 від 01.03.2021 р., у зв`язку з чим у комісії регіонального рівня відсутні підстави для реєстрації податкової накладної №3 від 01.03.2021 р. на підставі свого рішення. Іншими словами, неподання витребуваних документів протягом 365 днів має наслідком відсутність реєстрації податкової накладної та втрата права АТ «Укргазвидобування» на податквоий кредит з ПДВ. 
Пунктом 80 підр. 2 розд. ХХ ПКУ передбачено, що суми податку на додану вартість, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних / розрахунках коригування до таких податкових накладних, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних та які до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень" протягом 1095 календарних днів з дати їх складення не були включені до податкового кредиту, включаються до податкового кредиту протягом 365 календарних днів з дати набрання чинності зазначеним Законом (01.01.2022), але не пізніше 1095 календарних днів з дати складення таких податкових накладних/ розрахунків коригування до таких податкових накладних.
Відповідно до пп. 69.9. та п. 102.9 підрозділу 10 розд. ХХ ПКУ тимчасово, до 1 серпня 2023 року, для платників податків зупинявся перебіг строків для формування податкового кредиту. Тому, перебіг строків для формування податкового кредиту встановлений пунктом 198.6 статті 198 пунктом 80 підр. 2 розд. ХХ ПК України продовжується на ту кількість днів, протягом яких платник податку мав право на включення сум ПДВ до податкового кредиту, які припадають на період починаючи з дати введення воєнного стану на території України і до 01.08.2023.
Таким чином, у 2022 році був передбачений перехідний період для тих податкових накладних, щодо яких ще не минув строк у 1095 днів, податкова накладна включається до податкового кредиту протягом 1095 днів з дати її складання, але не пізніше 365 календарних днів з дати набрання чинності (01.01.2022) Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень" №1914-IX від 30.11.2021.
На період воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених ПКУ (п. 102.9 ПКУ). Це зупиняло у тому числі перебіг строків і для формування податкового кредиту. Проте п. 102.9 та пп. 69.9 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ, які встановлювали окремі особливості зупинення перебігу строків, діяли до 01.08.2023 року. Тому перебіг строків для формування податкового кредиту (365 календарних днів з дати складання податкової накладної) відновлюється з 01.08.2023 року. Відтак, строк на включення до податкового кредиту сум ПДВ (за зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними, у тому числі складеними до введення воєнного стану на території України), встановлений п. 198.6 та п. 80 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ, починаючи з 01.08.2023 року продовжується на ту кількість днів, протягом яких платник податку мав право на включення сум ПДВ до податкового кредиту, які припадають на період починаючи з дати введення воєнного стану на території України і до 01.08.2023 року.
Отже, строк для включення податкових накладних до податкового кредиту був зупинений з 24.02.2022 по 01.08.2023 на 523 дні у зв`язку з воєнним станом. При цьому, граничним строком для включення нарахованих/ сплачених сум ПДВ до податкового кредиту згідно податкової накладної №3 від 01.03.2021 р. з урахування зупинення перебігу строків є серпень 2023 р. Отже, з вересня 2024 р. Позивач втратив право на віднесення до податкового кредиту сплаченої/нарахованої суми податку на додану вартість по незареєстрованій Відповідачем податковій накладній №3 від 01.03.2021 р.
Оскільки Відповідач не надав необхідні документи для реєстрації податкової накладної у встановлені строки (з урахуванням зупинення перебігу строку), а відтак втратив право на реєстрацію податкової накладної №3 від 01.03.2021 р. і таким чином не зареєстрував в ЄРПН податкову накладну з ПДВ на суму 688 718,41 грн., Позивач позбавлений права включити зазначену суму ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 688 718,41 грн.
Таким чином, неподання Відповідачем необхідних (затребуваних) документів і встановлені строки для реєстраціії податкової накладної підтверджує нездійснення останнім відповідних дій для такої реєстрації. Вищезазначене має наслідком наявність шкідливого результату такої поведінки – збитків у вигляді втраченого податкового кредиту в сумі 688 718,4 грн. причинного зв`язку між протиправною поведінкою (бездіяльністю) та збитками – право на відображення податкового кредиту безпосередньо залежить від факту реєстрації вище згаданої податкової накладної, а також вини особи, яка заподіяла шкоду - бездіяльність
контрагента у виконанні обов`язку з належної реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних. Таким чином, у даному випадку є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю Відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні в ЄРПН та неможливістю включення суми ПДВ до податкового кредиту АТ «Укргазвидобування», а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками Позивача. Отже, наявні усі елементи складу господарського правопорушення.
Позиція відповідача.
У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. Зазначив, що було зупинено реєстрацію податкової накладної контролюючим органом та запропоновано відповідачу надати пояснення та копії підтверджуючих документів для розгляду питання щодо реєстрації податкової накладної. Податкова накладна до цього часу не зареєстрована та має статус зупиненої, докази відмови у їх реєстрації відсутні.
На час розгляду справи ще не сплив встановлений п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України строк, протягом якого за позивачем зберігалося право на включення до податкового кредиту сум податку на додану вартість на підставі спірної податкової накладних, оскільки цей строк був перерваний у зв`язку із зупиненням реєстрації даної податкової накладної. Таким чином, Відповідач своєчасно подавав податкову накладну для реєстрації, Позивачем не доведено протиправності дій відповідача щодо порушення правил складання та реєстрації податкової накладної, а тому відсутні правові підстави щодо стягнення збитків в сумі 688 718,41 грн.
У запереченнях відповідач зазначив, що твердження Позивача щодо ненадання письмових пояснень та копій документів необхідних для розблокування податкової накладної не відповідає дійсності, з огляду на наступне. 24.02.2022 року Відповідач через Електронний кабінет платника податків направив до податкового органу пояснення та копії документів необхідних для розблокування податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, разом із повним пакетом первинних документів на підтвердження реальності господарської операції (копія переліку додатків додано до відзиву на позовну заяву).
Формування податкового кредиту за господарськими операціями з відповідачем, зазначеними у спірних податкових накладних, зберігається за позивачем протягом 365 календарних днів з дати складення цієї спірної податкової накладної, але виключно за умови її реєстрації в ЄРПН. При цьому згідно з пунктом 198.6 статті 198 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг строків, зазначених у цьому пункті, переривається на період зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Отже, щодо спірної податкової накладної із зазначеними в ній господарської операціями на загальну суму 4 132 310,40 грн, у тому числі ПДВ - 688 718,41 грн, то з моменту зупинення їх реєстрації перебіг 365 календарних днів для їх реєстрації переривається, а саме:
щодо податкової накладної від 01.03.2021 № 3 – з 01.04.2021 року.
За таких обставин, на час розгляду справи можливість формування позивачем податкового кредиту на суму 688 718,41 грн. за спірною податковою накладною не втрачена. Отже збитки в цій частині, як одна із складових цивільного/господарського правопорушення, відсутні. Таким чином, Відповідач своєчасно подавав податкову накладну для реєстрації, Позивачем не доведено протиправності дій відповідача щодо порушення правил складання та реєстрації податкової накладної, а тому відсутні правові підстави щодо стягнення збитків в сумі 688 718,41 грн., оскільки відсутній сам склад господарського правопорушення.
Обставини справи. Норми права.
Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема, з правочинів.
Згідно з частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 ст. 626 Цивільного кодексу України), і сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору (ст. 627 Цивільного кодексу України).
01.03.2021 Спеціалізоване лісомисливське науково-дослідне природно-заповідне господарство «Чорний ліс» Сторона 1 та АТ «Укргазвидобування» Сторона 2 уклали Угоду (Договір) №ЛГВ-188/15-21 на відшкодування збитків для проведення капітального ремонту шлейфу (далі – Договір).
Сторона 1 керуючись нормами Закону України «Про нафту і газ» надає згоду на проведення Стороною 2 капітального ремонту шляхом заміни шлейфу Ду50 свердловини №58-Гринівка на шлейф Ду100 та проїзд і роботу її технологічного транспорту на дорогах лісогосподарського призначення (п.1.1. Договору).
Загальна вартість збитків відповідно до розрахункових відомостей, складених відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 №284 «Про порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» становить 4 132 310,40 грн, в тому числі ПДВ 688 718,41 грн (п. 3.1. Договору).
Сторона 2 зобов"язана проводити ремонтні роботи відповідно до умов даної Угоди та вимог чинного законодавства України (п.4.1 Договору).
Взаємовідносини Сторін, які не врегульовані даною Угодою, регулюються законодавством України (п. 12.2 Договору).
Невід`ємними частинами Угоди є Акт відшкодування збитків (п. 12.5 Договору).
Згідно з Акту відшкодування збитків для проведення ремонтних робіт від 01.03.2021 вартість збитків, які відшкодовує Сторона 2 Стороні 1 становить 4 132 310,40 грн, в т. ч. ПДВ 688 718,41 грн. Акт підписаний представниками сторін та скріплений печатками сторін.
Відповідно до зведеної відомості по визначенню збитків СЛМНДПЗГ "Чорний ліс" пов"язаних з проведенням капітального ремонту шляхом заміни шлейфу Ду50мм свердловини №58-Гринівка на шлейф Ду100 мм на території Завійського лісництва, затвердженої генаральним директором ПП СЛМНДПЗГ "Чорний ліс", розрахунків про визначення збитків № 1, 2, 3, 4, 5 затверджених генаральним директором ПП СЛМНДПЗГ "Чорний ліс" збитки разом з ПДВ становлять 4 132 310,40 грн, ПДВ 688 718,41 грн.
На підтвердження позовних вимог позивач долучив до матеріалів справи також довідки № 1,2,3 про вартість робіт, калькуляції собівартості робіт, довідку № 4 про загально-виробничі витрати, довідку № 5 про адміністративні витрати, висновок експертного економічного дослідження № 212 від 01.03.2021. У розділі ІІІ висновку експертного економічного дослідження № 212 від 01.03.2021 значиться: дослідженням встановлено, що загальний розмір збитків у сумі 4 132 310,40 грн у розрахунку визначення збитків СЛМНДПЗГ "Чорний ліс" нанесених АТ "Укргазвидобування" при проведенні капітального ремонту шляхом заміни шлейфу Ду50 мм свердловини №58 - Гринівського ГР на шлейф Ду100 мм на території Завійського лісництва визначено обгрунтовано.
Згідно з платіжного доручення від 03.03.2021 Позивачем були перераховані Відповідачу грошові кошти в сумі 4 132 310,40 грн, в тому числі ПДВ 688 718,41 грн, призначення платежу: оплата за відшкодування збитків зг договору №ЛГВ-188/15-21 від 01.03.2021.
Стаття 599 Цивільного кодексу України вказує на те, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до п.201.1 статті 201 ПК України (в редакції чинній на дату виникнення податкового зобов`язання) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.7 статті 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (п.201.10 ст. 201 ПК України).
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 14.1.181 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.
За змістом підпункту «а» пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Таким чином, з урахуванням приписів пунктів 198.1 ПК України, у позивача виникло право на віднесення сум податку на додану вартість до податкового кредиту.
Водночас реалізація такого права, згідно з пунктом 198.6 ПК України, прямо пов`язана з наявністю належного підтвердження, а саме зареєстрованої в ЄРПН податкової накладної.
Згідно з пунктами 201.1, 201.7, 201.10 ПК України, обов`язок щодо складання та своєчасної реєстрації податкової накладної в ЄРПН покладається саме на відповідача у даній справі. Такий обов`язок виникає на дату виникнення податкових зобов`язань та має бути виконаний у встановлені законом строки, що, у свою чергу, формує обґрунтоване сподівання контрагента на належне виконання цього обов`язку.
01.03.2021 відповідач склав та подав в ЄРПН податкову накладну №3 на суму 4 132 310,40 грн., з яких 688 718,40 грн ПДВ. Відповідно до квитанції від 01.04.2021 №9070239512 реєстрація вказаної податкової накладної зупинена. Результат обробки: документ доставлено до ДПС України. Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної від 01.03.2021 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 02.40, , відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) , та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D"=32.4743%, "P"=0.
Відповідно до п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Позивач твердить, що відповідачем, станом на дату подання позову не було зареєстровано податкову накладну. Вказане також підтверджується інформацією отриманої з ЄРПН щодо податкових накладних, складених відповідачем за період 01.03.2021 по 01.03.2021.
У зв`язку з нереєстрацією податкової накладної позивач був позбавлений можливості включити суму ПДВ до податкового кредиту, у зв`язку з чим зазнав збитків на суму 688 718,41 грн.
Відповідно до частини 2 ст. 614 ЦК України відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до частин 3 та 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог та зазначив що 24.02.2022 через Електронний кабінет платника податків направив до податкового органу пояснення та копії документів необхідних для розблокування податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, разом із повним пакетом первинних документів на підтвердження реальності господарської операції. В підтвердження заперечень подав до суду:
- перелік додатків № 3 від 23.02.2022 до розблокування податкової накладної № 3 від 01.03.2021: висновок експертного економічного дослідження № 212 від 01.03.2021; договір №ЛГВ-1083/15-19 на проведення капітального ремонту шлейфу свердловини № 58 Гринівка від 10.12.2019;
- перелік додатків № 2 від 23.02.2022 до розблокування податкової накладної № 3 від 01.03.2021: зведена відомість по визначенню збитків СЛМНДПЗГ "Чорний ліс" пов"язаних з проведенням капітального ремонту шляхом заміни шлейфу Ду50мм свердловини №58-Гринівка на шлейф Ду100 мм на території Завійського лісництва від 21.02.2021; розрахунки про визначення збитків № 1, 2, 3, 4, 5; податкова накладна № 3 від 01.03.2021.
- перелік додатків № 1 від 23.02.2022 до розблокування податкової накладної № 3 від 01.03.2021: перелік додатків до повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено № 1 від 23.02.2022; пояснення до повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладених, реєстрацію яких зупинено № 1 від 23.02.2022; угода (договір) №ЛГВ-188/15-21 на відшкодування збитків для проведення капітального ремонту шлейфу від 01.03.2021; акт відшкодування збитків для проведення ремонтних робіт від 01.03.2021.
- перелік додатків № 4 від 23.02.2022 до розблокування податкової накладної № 3 від 01.03.2021: угода (договір) №ЛГВ-461/15-20 на проведення геологорозвідувальних робіт від 09.09.2020; акт прийому-передачі лісової дороги для тимчасового використання від 09.09.2020; податкова накладна № 24 від 09.09.2020.
- перелік додатків № 5 від 23.02.2022 до розблокування податкової накладної № 3 від 01.03.2021: угода (договір) №ЛГВ-406/15-21 на відшкодування збитків для проведення капітального ремонту шлейфу від 13.05.2021; акт відшкодування збитків для проведеня ремонтних робіт від 13.05.2021; розрахунок № 1 по визначенню збитків; податкова накладна № 4 від 27.05.2021; угода (договір) №ЛГВ-680/15-21 на відшкодування збитків для проведення капітального ремонту свердловини від 02.11.2021.
- перелік додатків № 6 від 23.02.2022 до розблокування податкової накладної № 3 від 01.03.2021: акт відшкодування збитків для проведення ремонтних робіт від 10.12.2021; зведена відомість по визначенню збитків СЛМНДПЗГ "Чорний ліс" пов"язаних з проведенням капітального ремонту свердловини №52-Гринівка на території Завійського лісництва у кварталі 65 виділ 15, 16 від 20.10.2021; розрахунок № 1 по визначенню збитків; податкова накладна № 14 від 10.12.2021.
-витяг з програми ME DOC з 14.02.2022 по 24.01.2023, за якого вбачається, що стан повідомлень про подання пояснень та копій документів щодо ПН, реєстрацію яких зупинено: 23.02.2022 20:32 - неприйнятий, 24.02.2022 11:10 - неприйнятий, 24.02.2022 12:09 - неприйнятий, 24.02.2022 13:19 - в дорозі, 24.02.2022 14:32 - в дорозі, 24.02.2022 14:34 - в дорозі.
Однак, суд оцінює такі доводи відповідача критично з огляду на таке.
Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства Фінансів України № 557 від 06.06.2017 визначає основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу.
Відповідно до п. 8 Розділу ІІ «Загальні вимоги щодо електронного документообігу» Порядку перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Згідно з п. 9 Розділу ІІ «Загальні вимоги щодо електронного документообігу» Порядку не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція.
Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).
Відповідно до п. 10 Розділу ІІ «Загальні вимоги щодо електронного документообігу» Порядку на другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі.
У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції (п. 11 Розділу ІІ «Загальні вимоги щодо електронного документообігу» Порядку).
Матеріали справи не містять доказів одержання, прийняття ДПС України повідомлень про подання пояснень та копій документів на рішення ДПС України від 01.04.2021 про зупинення реєстрації податкової накладної, а з поданого відповідачем витягу з програми ME DOC вбачається що частина таких повідомлень неприйнята, а інша частина - в дорозі. 
Відтак, сам по собі факт вжиття відповідачем певних заходів щодо реєстрації податкової накладної, зокрема подання пояснень та документів до контролюючого органу, водночас за відсутності доказів про одержання, прийняття таких ДПС України, не свідчить про належне та повне виконання покладеного на нього обов`язку.
Разом з тим матеріалами справи підтверджено обсяг господарської операції, суму ПДВ та дату господарської операції. При цьому, як зазначають сторони та вбачається з матеріалів справи, реєстрація податкової накладної була зупинена.
Відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затв. постановою КМ України № 1246 від 29.12.2010 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з п. 12, 13 зазначеного Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України “Про електронний цифровий підпис”, “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.12.2019 №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок № 1165). Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації (п. 10 Порядку).
Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 за №520, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216 (далі - Порядок № 520). Цей Порядок визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі (п. 4 Порядку).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування (п. 6 Порядку).
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (п. 9, 10 Порядку).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства (п. 11 Порядку).
Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення. Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку (п. 12, 13 Порядку).
Як було вказано вище, податкову накладну відповідач подав на реєстрацію, при цьому, в подальшому реєстрація податкової накладної була зупинена.
В той же час, приписами пункту 6 Порядку №520 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно зі статтею 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Як встановлено судом, матеріали справи не містять доказів (квитанцій) одержання, прийняття ДПС України повідомлень відповідача про подання пояснень та копій документів на рішення ДПС України від 01.04.2021 про зупинення реєстрації податкової накладної, а також доказів прийняття органом ДПС (комісією регіонального рівня) до цього часу рішення після зупинення реєстрації спірної податкової накладної, а саме щодо реєстрації чи відмови у реєстрації податкової накладної.
Отже, суд доходить висновку, що відповідач не виконав обов"язку щодо реєстрації податкової накладної. Відповідачем не було вжито всіх можливих та належних заходів для виконання обов`язку щодо реєстрації податкової накладної, у зв`язку з чим доводи про відсутність протиправності його поведінки є безпідставними.
Суд зауважує, що за змістом абзаців першого, третього п`ятого пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України (в редакції діючій до 31.12.2021) не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.
Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.
У зв`язку з набранням з 01.01.2022 чинності Законом України від 30.11.2021 № 1914-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень" (надалі Закон №1914-ІХ) змінилася редакція абзаців четвертого шостого пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, згідно з якими термін, протягом якого покупець може включити до податкового кредиту суми ПДВ, не віднесені до податкового кредиту у звітному періоді, в якому виникло право на включення таких сум до податкового кредиту, зменшено з 1095 календарних днів до 365 календарних днів з дати складання податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому Законом №1914-ІХ пункт 198.6 статті 198 Податкового кодексу України доповнено новим абзацом, згідно з яким у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг строків, зазначених у цьому пункті, переривається на період зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Факт зупинення реєстрації спірної податкової накладної зумовлює виникнення у відповідача права, а не обов`язку подати письмові пояснення та копії документів до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у відповідній податковій накладній. 
Зважаючи на ту обставину, що реєстрація спірної податкової накладної поданої на реєстрацію фактично була зупинена, та матеріали справи не містять доказів одержання, прийняття ДПС України протягом 365 днів повідомлень відповідача про подання пояснень та копій документів на рішення ДПС України від 01.04.2021 про зупинення реєстрації податкових накладних, а також доказів прийняття органом ДПС (комісією регіонального рівня) до цього часу рішення після зупинення реєстрації спірної податкової накладної, а саме щодо реєстрації чи відмови у реєстрації податкової накладної, отже позовні вимоги обгрунтовані.
Відповідно до ч. 1,2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно із пунктом 4 частини 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Зважаючи на вказані норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.
Суд встановив, що відповідач у порушення вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України не зареєстрував податкову накладну, у зв`язку з чим позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання. З огляду на викладене у цьому випадку є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи. Отже, наявні усі елементи складу господарського правопорушення.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №917/877/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №908/1568/18, постанові Верховного Суду від 10.01.2022 у справі №910/3338/21.
Суд зазначає, що оскільки саме від відповідача, який має законом визначений обов`язок вчинити дії, необхідні для реєстрації податкової накладної в ЄРПН (а також може у необхідних випадках ефективно оскаржити рішення, дії чи бездіяльність контролюючого органу, які перешкодили виконати цей обов`язок), залежить реалізація покупцем означеного вище майнового інтересу, пов`язаного з одержанням права на податковий кредит з ПДВ за наслідками господарської операції, відповідач залишається відповідальним перед своїм контрагентом у господарській операції за наслідки невчинення цих дій.
Схожа за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.03.2023 у справі № 925/556/21.
З огляду на викладене, вимога позивача про стягнення з відповідача збитків, завданих не реєстрацією податкової накладної на суму ПДВ 688 718,41 грн є документально підтверджена, законна та така, яку слід задовольнити повністю.
За таких обставин, повно та ґрунтовно дослідивши матеріали справи, суд задовольняє позов АТ «Укргазвидобування» повністю та ухвалює рішення про стягнення з Приватного підприємства "Спеціалізоване лісомисливське науково-дослідне природно-заповідне господарство "Чорний ліс" 688 718,41,00 грн збитків.
З огляду на наведене, саме ця сума 688 718,41,00 грн відображає обґрунтовану величину завданих позивачу збитків у вигляді нереалізованого податкового кредиту.
За таких умов позивач, незважаючи на фактичне здійснення оплати, був позбавлений можливості реалізувати своє право на податковий кредит, а відтак зменшити податкове зобов`язання на відповідну суму.
Таким чином, невиконання відповідачем обов`язку щодо реєстрації податкової накладної призвело до неможливості включення позивачем сум ПДВ до податкового кредиту, що свідчить про настання для нього негативних майнових наслідків у вигляді відповідних втрат.
За таких обставин суд дійшов висновку, що саме бездіяльність відповідача, яка полягала у невжитті всіх передбачених законом заходів, спрямованих на належне виконання обов`язку щодо реєстрації податкової накладної у ЄРПН, призвела до відсутності факту реєстрації такої накладної.
Враховуючи приписи пункту 198.6 статті 198 ПК України, відсутність реєстрації податкової накладної у ЄРПН унеможливила віднесення позивачем сум податку на додану вартість до податкового кредиту, незважаючи на фактичне здійснення господарської операції та сплату відповідних сум у складі вартості збитків за договором.
З огляду на викладене, суд вважає встановленим наявність прямого причинно-наслідкового зв`язку між протиправною бездіяльністю відповідача та позбавленням позивача можливості реалізувати право на податковий кредит, що, у свою чергу, призвело до виникнення у позивача майнових втрат у розмірі суми такого податкового кредиту.
Судом досліджено всі докази, наявні у матеріалах справи.
Інших належних та допустимих доказів в спростування позовних вимог відповідач суду не надав. Доводи відповідача спростовуються матеріалами справи.
За усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Пронін проти України" одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28.10.2010) ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Суд, з огляду на викладене зазначає, що відповідач був почутим і йому надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин .
Відповідно до статей 73, 74, 81 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст.86 ГПК України).
У зв`язку із задоволенням позову, суд, відповідно до ст. 129 ГПК України, покладає на відповідача відшкодування позивачу сплаченого судового збору у розмірі 8 265,00 грн повністю.
Керуючись статтями 4, 12, 73-92, 129, 233, 236-238, 240, 241, 252 ГПК України, суд

ухвалив:

позов задовольнити повністю.
Стягнути з Приватного підприємства «СПЕЦІАЛІЗОВАНЕ, ЛІСОМИСЛИВСЬКЕ, НАУКОВО-ДОСЛІДНЕ, ПРИРОДНО-ЗАПОВІДНЕ ГОСПОДАРСТВО «ЧОРНИЙ ЛІС» (Код ЄДРПОУ 30475245, Івано-Франківська обл. Калуський р-н, с. Завій) на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (код ЄДРПОУ 30019775, 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28) збитки у розмірі 688 718,41 грн (шістсот вісімдесят вісім тисяч сімсот вісімнадцять гривень 41 копійку) та 8 265,00 грн судового збору.
Наказ видати після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України. Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку у відповідності до глави 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя У.І.Гула