11 вересня 2026 року

Справа № 642/3624/26
Провадження № 2/642/1783/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
Іменем України

07 вересня 2026 року Холодногірський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді- Пашнєва В.Г.,
за участю секретаря-  Степанової А.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами, –
В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «ПУМБ» заборгованість за кредитним договором в загальному розмірі 114 624,52 грн. та покласти судові витрати по сплаті судового збору на відповідача. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 10.10.2019 між АТ «ПУМБ» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір №2001425016001, за яким Позичальнику видано кредит у сумі 20 000,00 грн., який в подальшому збільшувався. Свої зобов`язання АТ «ПУМБ» виконало в повному обсязі та надало відповідачу кредитні кошти відповідно до умов кредитного договору. Відповідач всупереч вимогам вказаного договору та цивільного законодавства, не повернув своєчасно грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що підтверджується розрахунком заборгованості. У зв`язку з невиконанням умов кредитних договорів, станом на 03.07.2025 у відповідача утворилась заборгованість перед АТ «ПУМБ»: за кредитним договором від 10.10.2019 № 20014250160001 - 114624.52 (сто чотирнадцять тисяч шістсот двадцять чотири гривні 52 копійки) грн., з яких: - 49145.84 грн. – заборгованість за кредитом; - 65478.68 грн. – заборгованість процентами.
Ухвалою Холодногірського районного суду міста Харкова від 18 травня 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 23.07.2026 позовна заява залишена без руху у зв`язку з неповною сплатою судового збору.
Копію цієї ухвали, позовної заяви та доданих до неї документів надіслано відповідачу рекомендованим повідомленням за його останнім відомим зареєстрованим місцем проживання, але відправлення повернуто до суду не отриманим.
Представник позивача в позові просив розглянути справу без участі представника позивача, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач в судове засідання до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи. Відзиву на позовну заяву не надав.
Відповідно до постанови КЦС ВС від 01.12.2023 № 591/4832/22 (61-10261св23) -довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутністю за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.
В постанові Верховного Суду від 29 січня 2025 року у справі № 752/5046/22 вказано, що: «Аргументи заявника про те, що суд не повідомив його про розгляд справи, є необґрунтованими, оскільки кореспонденція, а саме судова повістка-повідомлення про розгляд справи була повернена до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». З огляду на те що кореспонденція, яка була повернена до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», то відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України він є таким, що її отримав».
Аналогічна правова позиція викладена 05 лютого 2025 року Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 128/240/20, провадження № 61-10183св24 (ЄДРСРУ № 125005548) та 24 березня 2025 року Верховним Судом у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 706/208/15-ц, провадження № 61-11296св23 (ЄДРСРУ № 126088362).
Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Суд вважає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, на підставі наявних у справі письмових доказів, та за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи із такого.
Відповідно до вимог ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За змістом ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що 10.10.2019 між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та ОСОБА_1 укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 2001425016001, згідно з умовами якого остання отримала кредитні кошти у розмірі 20 000,00 грн., шляхом підписання останньою заяви № 2001425016001 про приєднання до цього договору. Відповідно до умов заяви, ОСОБА_1 просила Банк відкрити на її ім`я поточний рахунок № НОМЕР_1 у гривнях та надати кредитну картку. У заяві № 2001425016001 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб ОСОБА_1 просила встановити на її поточний рахунок у гривні кредитний ліміт у розмірі 20 000,00 грн. Між іншим, строк кредитного ліміту встановлено 12 місяців з дня надання Кредитного ліміту. Розрахунковий день 30 число місяця. Платіжна дата 30 число місяця. Строк дії Кредитного ліміту, процентна ставка за користування Кредитним лімітом, розмір Мінімального платежу та інші умови надання та обслуговування Кредитної картки встановлюються відповідно до умов ДКБО в залежності від типу Кредитної картки. Підписанням Заяви позичальник підтвердила, що нею отримана у непошкодженому стані платіжна картка і ПІН, а також що з правилами користування платіжною карткою ознайомлений(а) та зобов`язується їх дотримуватись. Реальна річна процентна ставка складає 47,88 %. В подальшому розмір кредитного ліміту було неодноразово збільшено, останній раз 03.03.2022 до 50 000грн.
Відповідно до даної заяви, Клієнт, підписанням цієї заяви беззаперечно підтверджує, що Підписанням цієї Заяви позичальник надав, крім викладених в ДКБО наступні підтвердження та запевнення, що ця Заява має новаційний характер і в результаті приєднання до ДКБО дія Договорів на відкриття та обслуговування карткових рахунків. Договорів карткового рахунку, які раніше були укладені між позичальником та Банком припиняються на підставі ст. 604 Цивільного кодексу України, ознайомлений(а) з ДКБО. Тарифами Банку та цілком згодний/згодна; Всі умови ДКБО йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Отримав від Банку повідомлення про володільця персональних даних, склад та зміст зібраних персональних даних, права суб`єкта персональних даних та іншу інформацію згідно Закону України «Про захист персональних даних»: йому відомо, що укладання Договору страхування зі Страховиком не є обов`язковою умовою отримання кредиту в Банку, таку послугу було обрано мною за власною ініціативою з числа послуг, що пропонуються Банком, і відносини за Договором страхування, після його укладення, виникають виключно між Страхувальником та Страховиком. 
Відповідач особисто отримала від банку примірник заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування № 2001425016001 від 10.10.2019.
Окрім того. 10.10.2019 відповідач особисто підписала паспорт споживчого кредиту, в якому визначена сума кредитного ліміту, відсоткова ставка, загальний строк та інші умови. 
Відповідно до заяви № 2001425016001 від 10.10.2019 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, з умовами яких погодилася відповідач, про що свідчить наявність її власноручного підпису, в ній визначено базову відсоткову ставку, розмір щомісячних платежів, тощо. Позичальник погодилася, що заява разом із Договором про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, Паспортом споживчого кредиту складає договір кредитування, підтвердила, що ознайомилася із зазначеними документами, до яких не має заперечень.
Пунктом 2.2.5 Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (у редакції, що діє з 12.06.2019), передбачено, що підписанням Заяви на приєднання до Договору, Клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору Клієнт ознайомився з повним текстом Договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору.
Відповідно до п. 5.1.4. Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення ДКБО фізичних осіб, клієнт зобов`язаний своєчасно та повністю відшкодовувати Банку сплачені ним кошти.
Згідно із п. 5.1.7. Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення ДКБО фізичних осіб, клієнт зобов`язаний сплачувати Заборгованість по Договору, проценти за користування кредитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов`язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості, на умовах, в строки та в розмірі, що передбачені цим Договором.
Згідно із умовами договору та паспорту споживчого кредиту, підписаного 10.10.2019, відповідачу відкрито кредитну лінію з кредитним лімітом 20 000,00 грн, строк кредитування становить 12 місяців, за спливом якого він продовжується кожного разу на такий самий строк у разі відсутності заперечень будь-якої із сторін. Узгоджено процентну ставку за користування кредитним лімітом, яка становить 47,88 % річних, а також порядок повернення кредиту та наслідки порушення виконання зобов`язань.
Згідно довідки про збільшення кредитного ліміту щодо кредитної картки по договору № 2001425016001 від 10.10.2019 банком було встановлено кредитний ліміт в розмірі 20 000,00 гривень, згодом кредитний ліміт неодноразово збільшувався, останній раз 03.03.2022 до суми 50 000,00 гривень.
У постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №200/5647/18, касаційний суд зазначив, що виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судом у сукупності з іншими доказами
Із виписки з особового рахунку відповідача за період з 10.10.2019 по 03.07.2025 убачається, що відповідач активно користувалася виданою позивачем банківською карткою з встановленим на неї кредитним лімітом, а саме: знімала кошти, розраховувалася в торгових мережах, перераховувала на інші рахунки, поповнювала рахунок та погашала кредитний ліміт, однак повністю використані кошти не повернула, чим порушив права Банку. 
04.07.2025 Акціонерне товариство «ПУМБ» направило на адресу ОСОБА_1 письмову вимогу (повідомлення) про необхідність погашення заборгованості за кредитними договорами № 2001425016001 від 10.10.2019 у загальному розмірі 114 624,52 грн.
Зі змісту Заяви № 2001425016001 від 10.10.2019 вбачається, що сторонами досягнуто згоди про розмір процентної ставки в розмірі 47,88 % на рік.
У чч. 1, 3 ст. 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Відповідач порушив зобов`язання за кредитним договором, а тому з нього підлягає стягненню заборгованість за цим договором.
Згідно ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 1ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 03.07.2025 заборгованість відповідача перед банком становить 45 693,46 грн. з яких:
- за кредитним договором від 30.08.2019 № 2001393015301 - 114624.52 (сто чотирнадцять тисяч шістсот двадцять чотири гривні 52 копійки) грн., з яких: - 49145.84 грн. – заборгованість за кредитом; - 65478.68 грн. – заборгованість процентами. 
Відповідно до ст. ст.526,1054 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу; за кредитним договором позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 Цивільного Кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 2 ст. 1054 Цивільного Кодексу України, до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Згідно ч. 1 ст. 1049 Цивільного Кодексу України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій сумі, що були передані йому позикодавцем) в строк та в порядку, що встановлені договором.
За правилами ч. 1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України.
Згідно за ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
У чч. 1, 3 ст. 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Відповідач порушив зобов`язання за кредитним договором, а тому з нього підлягає стягненню заборгованість за цим договором.
Щодо дотримання позивачем строків позовної давності суд виходить з наступного.
Цивільним кодексом України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.ст. 256, 257 ЦК України).
Статтею 264 ЦК України визначено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново.
11.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 №211 впроваджено дію карантину на території України.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину (п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ).
24.02.2022 Законом України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.
У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії (п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України).
У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 ЦК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
01.07.2023 завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023). Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020 продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування.
Кредитний договір укладено між сторонами процесу 10.10.2019, однак кредитною карткою Відповідач користувався і здійснював платежі до 11.09.2024, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку, відповідно строки позовної давності в даному випадку повністю дотримано. 
Суду не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, що відповідає положенням ст. 617 ЦК України.
На даний час Відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за Договором, що є порушенням законних прав ті інтересів АТ «ПУМБ», а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Враховуючи вищевикладене те, що відповідач в добровільному порядку не виконує взяті на себе зобов`язання за кредитними договорами, на даний час заборгованість не погашена, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача заборгованості перед банком, що становить 114624.52 (сто чотирнадцять тисяч шістсот двадцять чотири гривні 52 копійки) грн., з яких: - 49145.84 грн. – заборгованість за кредитом; - 65478.68 грн. – заборгованість процентами. 
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2662,40 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 6, 7, 12, 13, 19, 80, 81, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 274-279, 280-282 ЦПК України, ст.509, 526, 530, 599, 610, 611, 625, 633, 634, 1048, 1054, 1056 ЦК України, суд
У Х В А Л И В:
Позовні вимоги Акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» заборгованість за кредитним договором № 2001425016001 від 10.10.2019 у загальному розмірі 114 624 (сто чотирнадцять тисяч шістсот двадцять чотири) гривні 52 копійки.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» судовий збір в сумі 2 662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) гривні 40 коп.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 
Повний текст рішення складено 11.09.2026.

Відомості про сторін:
Позивач: Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», ЄДРПОУ 14282829, адреса для листування: 04070, м.Київ, вул. Андріївська, буд.4.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Головуючий суддя: