Справа № 681/777/26
Провадження 2/681/881/2026

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2026 року 
Полонський районний суд Хмельницької області
в складі головуючого – судді Горщара А.Г.
з участю секретаря судових засідань Салюк Т.М.
позивачки та її представниці – адвокатки Чохрій В.С.,
відповідачки,
представниці третьої особи - органу опіки та піклування виконавчого комітету Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади - Іванченко Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Полонне за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: служба в справах дітей виконавчого комітету Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади,  орган опіки та піклування - виконавчий комітет Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади, ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання внука,-

встановив:

У червні 2026 року ОСОБА_1 через свою представницю адвокатку Чохрій В.С. за допомогою системи «Електронний суд» звернулась до суду з позовом, в якому просила зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у спілкуванні позивачки з онуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити систематичні побачення бабі ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_4 кожної першої та третьої суботи та неділі поточного місяця з 11:00 год до 18:00 год за попередньою домовленістю з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, місця перебування бабусі, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків без присутності матері, надавати можливість позивачці безперешкодно спілкуватись із онуком з 17:00 год. до 20:00 год. у будні дні та з 10:00 год. до 20:00 год. у суботу та неділю телефонним зв`язком або в режимі відеозв`язку через мережу Інтернет (Telegram, Viber, WhatsApp та інші застосунки) без присутності матері, в разі зміни фактичного місця проживання дитини зобов`язати ОСОБА_2 письмово та усно повідомляти ОСОБА_1 про фактичне місце проживання ОСОБА_5 , за три дні до визначеного дня для їх спілкування, деталі зустрічей попередньо узгоджувати з врахуванням стану здоров`я дитини та інших факторів, які можуть спричинити перешкоди зустрічам.
Позов мотивовано такими обставинами. Позивачка є бабою ОСОБА_5 , батьками якого є син позивачки ОСОБА_3 та відповідачка. Після розірвання шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 дитина проживає разом з матір`ю, яка чинить позивачці перешкоди у спілкуванні з внуком. З вказаного приводу ОСОБА_1 звернулась до служби в справах дітей виконавчого комітету Полонської міської ради ОТГ з проханням визначити порядок участі у спілкуванні та вихованні внука. Виконавчий комітет Полонської міської ради відмовив в задоволенні такої заяви та порекомендував звернутись до суду для вирішення даного питання. Враховуючи відсутність домовленості сторін щодо участі баби у вихованні та спілкуванні з внуком, що в свою чергу спричинило напружені стосунки між сторонами, позивачка змушена звернутись до суду. Спілкування бабусі з онуком сприятиме повноцінному вихованню, розвитку, задоволенню життєво-важливих потреб, зростанню дитини під опікою та відповідальністю як батьків, так і бабусі, забезпечить виховання в атмосфері моральної та матеріальної забезпеченості, будь-яких обставин, які б унеможливлювали таке спілкування або свідчили, що воно не відповідає інтересам дитини немає. 
Ухвалою суду від 05.06.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відрито провадження у справі, яку постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі в справі третю особу орган опіки та піклування виконавчий комітет Полонської міської ради, призначено підготовче судове засідання.
24.06.2026 надійшов відзив на позовну заяву, в якому представниця відповідачки адвокатка Біла Р.В. просила відмовити в задоволенні позову, мотивуючи тим, що позивачкою не доведено створення ОСОБА_2 перешкод у спілкуванні з онуком, зазначила, що органом опіки та піклування у відповідному висновку спілкування батька з сином визначено в присутності матері, також слід врахувати, що дитина має розлад аутистичного спектру з порушенням мовленнєвого розвитку, а законодавство України не зобов`язує матір повідомляти бабусю про зміну місця проживання онука.
30.06.2026 до суду надійшла відповідь на відзив, в якій представниця позивача адвокатка Чохрій В.С. зазначила, що до лютого 2026 року перешкод у спілкуванні з внуком без присутності матері позивачка не мала, такі виникли на фоні неприязних відносин між батьками після звернення батька дитини до служби в справах дітей із заявою про перевірку цільового використання аліментів, баба часто зустрічалась з онуком та брала участь у його житті, бажає і надалі допомагати матері виховувати, розвивати та навчати онука, потреби зустрічей баби з дитиною в присутності матері немає. Наявність у дитини розладів аутистичного спектру не є підставою для ізоляції дитини від близьких родичів.
В підготовчому судовому засіданні 25.06.2026 до участі в справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, батька дитини – ОСОБА_3 .
Ухвалою від 09.07.2026 закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду по суті.
В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала, проте дійшла висновку, що достатнім способом участі у спілкуванні та вихованні внука буде встановлення систематичних побачень першої суботи та неділі кожного місяця з 11:00 год до 18:00 год в присутності матері з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків, судові витрати по справі з відповідачки просила не стягувати.
Відповідачка ОСОБА_2 суду пояснила, що з огляду на наявність в сина розладу аутистичного спектру, останній не дуже посидючий та фокусований, може не залишатися з іншими людьми без її присутності, не заперечила щодо зустрічей баби з онуком першої суботи та неділі кожного місяця з 11:00 год до 18:00 год в її присутності, зазначила, що інші заявлені позивачкою способи участі у спілкуванні та вихованні ОСОБА_6 створять їй та дитині незручності з огляду на їх встановлений порядок життя, розвиток дитини та його потреби.
Представник третьої особи органу опіки та піклування виконавчого комітету Полонської міської ради Іванченко Н.В. пояснила, що органом опіки та піклування надано висновок про участь у вихованні малолітнього ОСОБА_5 бабусею ОСОБА_7 , зокрема, здійснення зустрічей та спілкування в присутності матері.
Третя особа ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим, на розгляд справи не прибув, причин неявки суду не повідомив, пояснень по справі не подав.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази суд зазначає про таке.
Встановлено, що позивачка є матір`ю ОСОБА_3 , про що свідчать дані копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Малокопанівською сільською радою Голопристанського району Хмельницької області (а.с.8).
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є батьками малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується відомостями копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 03.11.2020 (а.с.9).
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Полонського районного суду Хмельницької області від 27 травня 2024 року, що набрало законної сили 27 червня 2024 року (а.с.10).
Після розірвання шлюбу між батьками дитина ОСОБА_8 проживає з матір`ю, вказана обставина сторонами не оспорюється.
Відповідно до даних медичних документів (а.с.61-71) малолітній ОСОБА_8 , має розлад аутистичного спектру з порушенням мовленнєвого розвитку.
У висновку про комплексну психолого-педагогічну оцінку розвитку особи від 16.05.2024 № ІРЦ-85948/2024/514644, наданого КУ «Інклюзивно-ресурсний центр Полонської міської ОТГ» (а.с.55) зазначено, зокрема, що ОСОБА_8 має особливі освітні потреби: функціональні труднощі помірного ступеня прояву (мовленнєва функція).
Позивачка 14.01.2026 звернулась до служби в справах дітей виконавчого комітету Полонської міської ради щодо визначення порядку участі у спілкуванні та у вихованні внука ОСОБА_6 та отримала рекомендацію виконавчого комітету вказаної ради про звернення з даним питанням до суду (а.с.11).
Виконавчий комітет Полонської міської ради рішенням № 40 від 18.02.2026 затвердив висновок про участь у вихованні малолітнього ОСОБА_5 батьком ОСОБА_3 , яким встановлено години побачення батька та сина наступним чином: за попередньою домовленістю та погодженням з матір`ю, а також враховуючи стан здоров`я та бажання дитини, з метою участі батька у житті дитини: чотири дні на тиждень (за вибором днів та годин) з 10.00 год. до 20.00 год. спілкуватись в режимі відеозв`язку або телефонного зв`язку у присутності матері ОСОБА_2 , при умові, що дитина буде позитивно налаштована до зустрічей з батьком, та під час перебування батька у відпустці - встановити побачення батькові чотири дні на тиждень (за вибором днів та годин) з 14.00 год. до 20.00 год. з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, місця перебування бабусі, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків у присутності матері ОСОБА_2 , при умові, що дитина буде позитивно налаштована до зустрічей з батьком (а.с.12-15).
Відповідно до висновку про участь у вихованні малолітнього ОСОБА_5 бабусею ОСОБА_1 , затвердженого рішенням виконавчого комітету Полонської міської ради № 198 від 26.06.2026 (а.с.98-101), орган опіки та піклування вважає встановити години побачення бабусі та внука наступним чином: за попередньою домовленістю та погодженням з матір`ю, а також враховуючи стан здоров`я та бажання дитини, з метою участі бабусі у житті дитини: встановити систематичні побачення бабусі та онука кожної першої та третьої суботи та неділі поточного місяця з 11.00 год. до 18.00 год. за попередньою домовленістю з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, місця перебування бабусі, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків у присутності матері ОСОБА_2 ; надавати можливість бабусі безперешкодно спілкуватись з онуком з 17.00 год. до 20.00 год. у будні дні телефонним зв`язком або в режимі відеозв`язку через мережу Інтернет (Telegram, Viber, WhatsApp та інші застосунки) у присутності матері; надавати можливість бабусі вільно спілкуватись з онуком з 10.00 год. до 20.00 год. у суботу та неділю телефонним зв`язком або в режимі відеозв`язку через мережу Інтернет (Telegram, Viber, WhatsApp ті інші застосунки) у присутності матері; в разі зміни фактичного місця проживання дитини рекомендувати ОСОБА_2 повідомляти бабусю ОСОБА_1 про фактичне місце проживання дитини ОСОБА_5 за три дні до визначеного дня їх спілкування; деталі зустрічей попередньо узгоджувати з врахуванням стану здоров`я дитини та інших факторів, які можуть спричинити перешкоди зустрічам, при умові, що дитина буде позитивно налаштована до зустрічей з батьком (а.с.98-101). 
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав (частина перша статті 2 ЦПК України).
Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (частина десята статті 7 СК України).
Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.
Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (частина перша статті 151 СК України).
Главою 21 СК України визначено особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів.
Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Частиною першою статті 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.
Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).
Конструкція статті 159 СК України свідчить про те, що законодавець розмежовує вимоги про встановлення способу участі у вихованні дитини та про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.
Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини поняття "сімейне життя" у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні "сімейні зв`язки", зокрема, відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті.
Під правом на повагу до сімейного життя баби та діда по відношенню до своїх онуків в першу чергу розуміється право на підтримання нормальних стосунків між бабою або дідом та онуками шляхом контактів з ним. Такі контакти зазвичай відбуваються за згодою особи, яка несе батьківську відповідальність, а це означає, що доступ бабусі, дідуся до онука, як правило, здійснюється на розсуд батьків дитини.
Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частини п`ята та шоста статті 19 СК України).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України).
У постанові Верховного Суду від 07 грудня 2022 року у справі № 711/8611/20 (провадження № 61-9806св22) враховано інтереси малолітніх дітей та конкретні обставини справи, визначено порядок спілкування баби з онуками, оскільки це забезпечує якнайкращі інтереси дітей. Сама по собі наявність неприязних відносин між сторонами не є доказом, що останні створюють перешкоди позивачу у питаннях, пов`язаних з вихованням дітей.
У постанові Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 607/1377/22 (провадження № 61-11704св22) зазначено, що при вирішенні спору суди попередніх інстанцій не врахували, що задоволення вимоги про зобов`язання відповідачки не чинити перешкоди позивачам у спілкуванні з онуками можливе лише у разі наявності перешкод позивачам з боку відповідача. З урахуванням обставин, встановлених судами та які визнавалися учасниками справи, відсутні підстави вважати, що відповідач чинить позивачам будь-які перешкоди у спілкуванні з їх онуками. Тому суди зробили неправильний висновок про задоволення цієї позовної вимоги. З урахуванням того, що сторонами не погоджено способи участі позивачів у вихованні онуків (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, суди обґрунтовано встановили наявність підстав для визначення порядку участі позивачів у спілкуванні та у вихованні онуків шляхом надання їм можливості бачитися з дітьми у визначені дні.
У постанові від 06 квітня 2023 року у справі № 466/3563/19 (провадження № 61?5280св22) Верховний Суд, залишаючи без змін рішення судів попередніх інстанцій про відмову у задоволенні позову про усунення перешкод у спілкуванні, також про встановлення способу участі у спілкуванні з онукою, виходив з того, що суди встановили, що в добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування бабусі та дідуся з онуком, врахували висновок органу опіки та піклування, наданий відповідно до вимог статей 19, 159, 263 СК України, відсутність доказів негативного впливу позивачів на дитину, тому з урахуванням інтересів дитини зробили обґрунтований висновок про часткове задоволення позову.
У постанові Верховного Суду від 14 червня 2023 року у справі № 462/5189/20 (провадження № 61-11621св21) зазначено, що суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того, що дід має право спілкуватись зі своїм онуком, брати участь у його вихованні, тому дійшов висновку про визначення способів участі діда у вихованні онука та у спілкуванні з ним шляхом встановлення систематичних побачень. Час, місце і періодичність побачень суд визначив з урахуванням віку та інтересів дитини. У зазначеній справі суди попередніх інстанцій у задоволенні позовної вимоги про усунення перешкод відмовили, водночас позовну вимогу про встановлення способу часті у вихованні онука задовольнили.
У постанові від 24 січня 2024 року у справі № 686/13984/22 (провадження № 61-13193св23) Верховний Суд також погодився з висновками апеляційного суду щодо задоволення позовних вимог в частині визначення способів участі баби у вихованні онука, яким було змінено рішення суду першої інстанції у вказаній частині. У зазначеній справі у задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання відповідачки не чинити перешкоди у спілкуванні позивачці з онуком було відмовлено.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).
Матеріали справи не містять достатніх, належних та допустимих доказів того, що відповідачка чинила для позивачки будь-які перешкоди у спілкуванні з онуком ОСОБА_4 , а тому в задоволенні позову ОСОБА_1 в частині зобов`язання ОСОБА_2 усунути такі перешкоди слід відмовити за недоведеністю.
При цьому судом встановлено, що сторони не можуть досягти згоди щодо способу участі баби ОСОБА_1 у спілкуванні з внуком ОСОБА_6 та його вихованні, а тому відповідні права позивачки підлягають судовому захисту шляхом визначення способу її участі у спілкуванні та вихованні внука.
Вирішуючи позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення способів її участі у вихованні та спілкуванні з внуком, суд зазначає про таке.
Позивачка в судовому засіданні фактично просила встановити лише систематичні побачення з онуком ОСОБА_4 першої суботи та неділі кожного місяця з 11:00 год до 18:00 год в присутності матері з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків, відповідачка проти такого способу участі баби у вихованні та спілкуванні з внуком не заперечила.
Враховуючи пояснення сторін, вік дитини, особливості його розвитку, виховання, необхідність дотримання розпорядку дня та відпочинку, висновок органу опіки і піклування, на підставі досліджених при розгляді справи доказів суд приходить до висновку, що позивачці слід встановити лише систематичні побачення з онуком ОСОБА_4 першої суботи та неділі кожного місяця з 11:00 год до 18:00 год в присутності матері з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків. 
Саме такий спосіб участі баби у вихованні та спілкуванні з внуком є доцільним для усунення непорозумінь між сторонами та в повній мірі відповідатиме інтересам дитини та баби.
Суд не знаходить підстав для встановлення систематичних побачень позивачки з внуком ОСОБА_6 кожної третьої суботи та неділі поточного місяця з 11:00 год до 18:00 год за попередньою домовленістю з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, місця перебування бабусі, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків без присутності матері, надання можливість позивачці безперешкодно спілкуватись із онуком з 17:00 год. до 20:00 год. у будні дні та з 10:00 год. до 20:00 год. у суботу та неділю телефонним зв`язком або в режимі відеозв`язку через мережу Інтернет (Telegram, Viber, WhatsApp та інші застосунки) без присутності матері, в разі зміни фактичного місця проживання дитини зобов`язувати ОСОБА_2 письмово та усно повідомляти ОСОБА_1 про фактичне місце проживання ОСОБА_5 за три дні до визначеного дня для їх спілкування, деталі зустрічей попередньо узгоджувати з врахуванням стану здоров`я дитини та інших факторів, які можуть спричинити перешкоди зустрічам.
Наведені способи участі позивачки у спілкуванні та вихованні внука можуть співпадати з визначеними способами участі батька ОСОБА_3 у вихованні дитини, що імовірно сприятиме виникненню інших спорів щодо виховання та спілкування батька та баби з дитиною, створюватиме ризик невиконання відповідачкою рішення органу опіки або рішення суду та можливе спричинення пов`язаних з цим конфліктних ситуацій між сторонами та батьком дитини, що не буде гарантувати право кожного з них на участь у вихованні. Крім того, такі способи участі у вихованні внука також фактично позбавлять матір права на вільне проведення часу та спілкування з дитиною як у будні дні (з понеділка по п`ятницю), так і в суботу та неділю, покладаючи на неї тягар підлаштування розпорядку кожного свого дня та дня дитини під графік спілкування з бабою та батьком дитини, що не відповідатиме інтересам самої дитини та принципу рівності прав матері та батька щодо дітей.
На підставі зазначеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.
Керуючись наведеним, ст.ст.13, 81, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд,-

ухвалив:

Позов задовольнити частково.
Визначити такий спосіб участі баби ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні внука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 :
встановити систематичні побачення з внуком ОСОБА_4 першої суботи та неділі кожного місяця з 11:00 год до 18:00 год в присутності матері з правом відвідування дитячих розважальних закладів, місць відпочинку, парків, закладів громадського харчування, дитячих майданчиків.
У задоволенні решти вимог позову відмовити. 
Рішення набирає законної сили після тридцяти днів з дня його проголошення, якщо на нього не буде подано апеляційну скаргу учасниками справи.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення суду учасниками справи може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідачка: ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 .
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: служба у справах дітей виконавчого комітету Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади, код ЄДРПОУ 44527167, місцезнаходження: вул. Лесі Українки, 114 м.Полонне Хмельницької області поштовий індекс 30501.
Виконавчий комітет Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади, код ЄДРПОУ 40220859, місцезнаходження: вул. Лесі Українки, 114 м.Полонне Шепетівський район Хмельницька область поштовий індекс 30501.
ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя: