Справа № 309/2738/26
Провадження № 1-кс/309/341/26

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2026 року м. Хуст 

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хустської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення 

В С Т А Н О В И В:

Голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 подав скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Хустської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Ініціатор скарги зазначає, що 09.07.2026 р. за вих. № 09/07/2026-1-6 головою ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП» на офіційну електронну пошту Хустської окружної прокуратури, було подано заяву про вчинення кримінальних правопорушень, в той же час, підтвердження, що відомості за вказаною заявою внесені до ЄРДР відсутні.
У зв`язку із чим заявник у своїй скарзі просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб Хустської окружної прокуратури, внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 від 09.07.2026 р. за вих. № 09/07/2026-1-6 про вчинення кримінальних правопорушень. 
Голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився будучи повідомлений належним чином, в той же час, у своїй скарзі зазначив, що просить здійснювати розгляд скарги без участі скаржника.
Уповноважений представник Хустської окружної прокуратури у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України його неявка не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшла наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що 09.07.2026 р. за вих. № 09/07/2026-1-6 головою ГО «НОН-СТОП» - ОСОБА_3 , з використанням технологій електронної пошти на офіційну електронну пошту Хустської окружної прокуратури, було подано заяву про вчинення кримінальних правопорушень від 09.07.2026.
Заявник вказує, що відомості за вказаною заявою не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Як вбачається зі змісту заяви про вчинення кримінальних правопорушень, заявник стверджує, що Міністр енергетики України ОСОБА_4 , генеральний директор ПРАТ «Укргідроенерго» ОСОБА_5 , колишній генеральний директор ПРАТ «Укргідроенерго» ОСОБА_6 , голова наглядової ради ПРАТ «Укргідроенерго» ОСОБА_7 , залучивши ряд підконтрольних фізичних та юридичних осіб, зокрема ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,, ОСОБА_11 , ТОВ «БК «Адамант», ТОВ «Глобал Солюшнс», ТОВ «Закарпатський інститут судових експертиз та проблем доступності», створили організовану злочинну групу, яка діє з метою розкрадання грошових коштів на тендерних пропозиціях. З порушенням положень ЗУ «Про публічні закупівлі». У результаті таких відбулося масштабне заволодіння державними коштами шляхом штучного обмеження конкуренції, непрозорого визначення переможців процедур закупівель та створення умов для їх подальшого привласнення через завищення вартості робіт, товарів і послуг. реалізує ряд злочинних схем. Виявлено, що учасники групи, маючи вплив на представників ТЦК та СП сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підприємствах, зокрема на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем. По-перше, мало місце привласнення бюджетних коштів під час будівництва захисної споруди трансформатора 2АТ філії «Кременчуцька ГЕС». Також мало місце привласнення коштів під час закупівлі послуг з виконання робіт із антидронового захисту будівель, споруд та обладнання та послуг з фізичного захисту філії «Дніпровська ГЕС». Також мало місце привласнення коштів під час закупівлі послуг з проведення експертних будівельно-технічних та комплексних експертних досліджень укладених ПРАТ «Укргідроенерго». Мало місце привласнення коштів під час будівництва споруди для захисту будівлі ГЕС-2 Дніпровської ГЕС філії «Дніпровська ГЕС». Окрім того, ряд впливових осі, які входять до організованої злочинної групи, маючи вплив на представників ТЦК та СП сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підприємствах, зокрема на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Отже, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: прокурор, слідчий (детектив) наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; відповідна процесуальна дія прокурором, слідчим (детективом) у встановлений строк не вчинена. Тобто, наведена норма дозволяє оскаржити слідчому судді не будь-яку бездіяльність, а лише ту, що стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ознакам, зазначеним у п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК України.
Також, згідно із ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Водночас, слідчий суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).
Також, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Такі ж висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».
Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.
Так, на переконання слідчого судді, заява Голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.
Як уже зазначив слідчий суддя, ч. 1 ст. 214 КПК України не встановлює обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити відомості до ЄРДР за будь-якою заявою, а тільки тією, що містить відомості про вчинення кримінального правопорушення. Також, така позиція відповідає усталеній судовій практиці в Україні та позиції ВС, що викладалась вище.
Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.
Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.
Так, посилання скаржника є лише його незгодою з діяльністю ряду осіб, однак на підтвердження чого не наведено жодних обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень.
Зміст заяви ОСОБА_3 , як голови ГО "НОН-СТОП", про вчинення кримінальних правопорушень від 09.07.2026 р. за вих. № 09/07/2026-1-6 не містить конкретних фактичних даних щодо дій, які б свідчили про вчинення посадовими особами правоохоронних, контролюючих, державних та інших органів, які перебувають у злочинній змові, зазначених можливих кримінальних правопорушень. Натомість вказана заява містить припущення про ймовірне вчинення протиправних дій зазначеними особами, яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті обставин, викладених у вказаній заяві.
Так, у заяві не вказані конкретні фактичні дані, які свідчать про вчинення зазначеними особами, та посадовими особами правоохоронних, контролюючих, державних та інших органів дій, що містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ст. 366, ч.4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 365-3, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК. Вказане позбавляє орган досудового розслідування провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності осіб складу кримінальних правопорушень.
На переконання слідчого судді, доводів, наведених головою ГО "НОН-СТОП" ОСОБА_3 у поданій ним заяві про вчинення кримінальних правопорушень та скарзі, яка повністю її дублює, недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне провадження стосовно вказаних посадових осіб, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування невизначеного кола осіб лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення ними протиправних дій.
Таким чином, оскільки відсутні дані, які б свідчили про наявність події злочину відповідно до ст. 11 КК України, матеріали скарги свідчать про відсутність підстав вважати, що уповноваженими службовими особами Хустської окружної прокуратури вчинено бездіяльність, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість доводів скарги, в задоволенні якої необхідно відмовити.
Керуючись статтями ст. 214, 303, 307, 371-372, КПК України, слідчий суддя 

П О С Т А Н О В И В: 

Відмовити у задоволенні скарги голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хустської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлено 22.07.2026 року. 

Слідчий суддя 
Хустського районного суду:  ОСОБА_1