Справа № 183/5787/25
№ 2/183/2136/26
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2026 року Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судових засідань Григорьєвої В.С.,

розглянувши, у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі філії – Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємця боржника, -

в с т а н о в и в :
Стислий виклад позиції сторін у процесуальних заявах по суті.
У червні 20025 року Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», в особі філії – Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути кредитну заборгованість померлого ОСОБА_2 в сумі 14039 грн. 97 коп. в межах вартості одержаного у спадщину майна, а також судовий збір в розмірі 3028 грн.
Позовна заява мотивована тим, що 19.12.2019 року ОСОБА_2 підписав заяву про приєднання № 62690805/061219 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку № НОМЕР_1 , з використанням електронного платіжного засобу.
Також ОСОБА_2 підписано заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії, за умовами якої позичальнику встановлено кредитний ліміт у сумі 26500 грн., зі сплатою 38% річних.
08.06.2022 року позивачу стало відомо про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Станом на день смерті боржника заборгованість за кредитом складає 14039,97 грн. та складається з суми заборгованості за основним боргом в розмірі 13280,74 грн., процентів за користування кредитом в розмірі 752,40 грн., пені за несвоєчасне погашення процентів у розмірі 0,02 грн., 3% річних за несвоєчасне погашення боргу у розмірі 0,43 грн., 3% річних за несвоєчасне погашення процентів у розмірі 2,92 грн.
Спадкоємцем померлого є ОСОБА_1 , який прийняв спадщину в установленому законом порядку.
Позивачем було направлено претензію кредитора до приватного нотаріуса Самарівського районного нотаріального округу Лили І.А.
Оскільки інформація про подальший рух вказаної претензії не відома, ніяких дій відповідачами вчинено не було, АТ «Ощадбанк» звернулось до суду з відповідним позовом.
Процесуальні дії у справі.
Постановленою ухвалою судді Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сорокою О.В. від 13 червня 2025 року відкрите провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі філії – Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_3 (а.с. 98).
Постановленою ухвалою судді Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сорокою О.В. від 02 липня 2025 року задоволено клопотання про витребування спадкової справи після смерті ОСОБА_2 та довідки з місця його реєстрації (а.с. 59).
Ухвалою суду від 21 жовтня 2025 року за клопотанням позивача замінено первісного відповідача на належного – ОСОБА_1 (а.с. 95).
Позиція сторін в судовому засіданні.
Представник позивача в судовому засідання позов підтримала, надала пояснення по суті.
Відповідач відзив на позов не подав, повторно в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома, а тому суд, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, провів заочний розгляд справи.
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд, дослідивши подані докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку.
Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції
Судом встановлено, що 19.12.2019 року ОСОБА_2 підписав заяву про приєднання № 62690805/061219 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку № НОМЕР_1 , з використанням електронного платіжного засобу (а.с. 9-10).
Також ОСОБА_2 підписано заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії (а.с. 10-11).
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Новомосковським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) складено відповідний актовий запис № 1129.
Відповідно до наданого банком розрахунку заборгованість ОСОБА_2 за кредитним договором станом на 26.03.2025 складає 14039,97 грн. та складається з суми заборгованості за основним боргом в розмірі 13280,74 грн., процентів за користування кредитом в розмірі 752,40 грн., пені за несвоєчасне погашення процентів у розмірі 0,02 грн., 3% річних за несвоєчасне погашення боргу у розмірі 0,43 грн., 3% річних за несвоєчасне погашення процентів у розмірі 2,92 грн. (а.с. 26-27)
Відповідно до матеріалів спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Самарівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лили І.А. № 5/2022, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 звернувся син ОСОБА_1 , інші спадкоємці відсутні (а.с. 75).
22.06.2022 року АТ «Ощадбанк» направлено до нотаріуса претензію кредитора в порядку ст. 1281 ЦК України до спадкоємця померлого позичальника ОСОБА_5 (а.с. 82).
Правовідносини, що виникли між сторонами, врегульовані наступними нормами закону.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).
Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.
Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або ос порені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Згідно з частиною першою статті 1216ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц (провадження № 14-53цс18), оскільки зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК України.
Відповідно до статті 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.
Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.
Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Стаття 1281 ЦК України не встановлює певного порядку пред`явлення вимог кредиторів. Пред`явлення вимог може відбуватися як безпосередньо спадкоємцю, так і через нотаріуса.
Такий висновок висловлений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц (провадження № 14-53цс18).
Згідно із статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. Уразі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.
У разі смерті фізичної особи - боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи, її спадкоємця, тобтовідбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Таким чином, правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку статті 1282 ЦК України.
Вирішуючи спори про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:
- чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги;
- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;
- при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);
- при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 листопада 2021 року у справі № 615/473/20 (провадження № 61-9358св21) зазначено, що: «одним із основних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, закріплений у статтях12,81 ЦПК України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Ураховуючи предмет спору у зазначеній справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц (провадження № 61-25487св18) вказано, що: «при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Враховуючи принцип змагальності цивільного процесу, який був закріплений у статті 60 ЦПК України 2004 року на час розгляду справи, та передбачав, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Тому висновки судів про відмову в позові з тих підстав, що позивачем не надано доказів, які підтверджують яке саме майно одержано спадкоємцями у спадщину та яка вартість цього майна, суперечать вимогам процесуального закону, оскільки суди безпідставно поклали обов`язок доказування наведених обставин на сторону позивача».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2020 року у справі № 496/4363/15-ц (провадження № 61-44960св18) вказано, що: «встановивши відповідно до положень статті 1282 ЦК України наявність порушеного права (наявність непогашеної заборгованості) та факт прийняття спадщини після смерті позичальника його дочкою, наявність спадкового майна, суд відмовив у позові з огляду на відсутність в прохальній частині позову переліку спадкового майна. У той же час, суд не врахував, що принцип змагальності цивільного процесу, який був закріплений у статті 60 ЦПК України 2004 року на час розгляду справи, передбачав, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Тому висновки судів про відмову в позові з тих підстав, що позивачем не зазначено перелік спадкового майна, не надано доказів, які підтверджують яке саме майно одержано спадкоємцями у спадщину та яка вартість цього майна, суперечать вимогам процесуального закону, оскільки суди безпідставно поклали обов`язок доказування наведених обставин на сторону позивача».
Матеріалами справи підтверджується, що 22.06.2022 року позивачем була направлена заява-вимога кредитора спадкодавця до приватного нотаріуса Самарівського районного нотаріального округу Лили І.А. (а.с. 82).
15.07.2022 приватний нотаріус Самарівського районного нотаріального округу Лила І.А. листом № 79/02-14 повідомила АТ «Ощадбанк», що його заява-вимога кредитора долучена до спадкової справи після померлого ОСОБА_2 та належним чином доведена до відома спадкоємців (а.с. 85-86).
Відповідно до матеріалів спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Самарівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лили І.А. № 5/2022, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 звернувся син ОСОБА_1 , інші спадкоємці відсутні (а.с. 75).
Доказів розміру та вартості успадкованого після смерті ОСОБА_2 майна матеріали справи не містять та відповідачем до суду не надано.
З урахуванням встановлених обставин, суд, встановивши, що позивач, як кредитор пред`явив вимогу до спадкоємців (відповідачів) у встановлений статтею 1281 ЦК України шестимісячний строк, приходить до висновку про те, що відповідати перед АТ «Ощадбанк» на підставі ст. ст.1281,1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець ОСОБА_1 .
Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц (провадження № 14-53цс 18).
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до змісту статті 526 ЦК України зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору й вимогами ЦК України.
За правилом статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з пунктами 3 та 4 частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, відшкодування збитків.
Згідно з частиною першою статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Отже, для належного виконання зобов`язання необхідно дотримуватись визначених у договорі строків (термінів), зокрема щодо сплати процентів, а прострочення виконання зобов`язання є його порушенням.
Згідно з частиною першою статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
За загальним правилом статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Звертаючись до суду з позовом про стягнення заборгованості, позивач просив стягнути з відповідачів кредитну заборгованість померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 в сумі 14039 грн. 97 коп. в межах вартості одержаного у спадщину майна.
На підтвердження наявності заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором АТ «Ощадбанк» до матеріалів справи долучено копії виписок по картковому рахунку позичальника (а.с. 28-36).
Суд при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника визначає межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця, зокрема, встановлює і вартість спадкового майна.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 420622821 від 01.04.2025 року, ОСОБА_2 на праві власності належить 1будинок за адресою – АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 28.08.2003 року (а.с. 25).
З урахуванням предмету спору у цій справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна.
Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.
З огляду на те, що позивачем належними та допустимими доказами доведено розмір кредитної заборгованості померлого ОСОБА_2 , кредитором дотримано строки, визначені статтею 1282 ЦК України, а відповідачем не заперечувалось та не спростовано, що вартість успадкованого ним майна є меншою, ніж розмір заборгованості спадкодавця, суд приходить до висновку, що з ОСОБА_1 на користь АТ «Ощадбанк» підлягає стягненню по 14039 грн. 97 коп., кредитної заборгованості померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Крім того, з відповідача на користь позивача належить стягнути сплачений судовий збір у розмірі 3028 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-82, 89, 141, 223, 263, 265, 280 ЦПК України, суд, -
у х в а л и в :
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії – Дніпропетровського обласного управління АТ«Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» 14039 гривень 97 копійок (чотирнадцять тисяч тридцять дев`ять гривень 97 копійок) кредитної заборгованості померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» судовий збір 3028 гривень (три тисячі двадцять вісім гривень).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів після його оголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне найменування сторін:
позивач – Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії – Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», код ЄДРПОУ 09305480, адреса: 49107, м. Дніпро, пр. Науки, 115. 
відповідач – ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 

Суддя Сорока О.В.