Віньковецький районний суд Хмельницької області

Справа № 670/519/26
Провадження № 2/670/476/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2026 року селище Віньківці
Віньковецький районний суд Хмельницької області в складі:
головуючого судді Мамаєва В.А.
за участю секретаря судового засідання Кушнір О.В.
позивача ОСОБА_1 
представника відповідача ОСОБА_2 
розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Віньковецької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка до дня смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно: земельна ділянка з кадастровим номером 6820687500:07:010:0201 площею 0,8915 га відповідно до Державного акта серії ЯЖ № 183257, та земельна ділянка з кадастровим номером 6820687500:07:010:0202 площею 0,7821 га відповідно до Державного акта серії ЯЖ № 183258. Рішенням суду від 12.03.2026 року у справі № 676/9681/25 встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1 і ОСОБА_3 , а тому позивач є єдиним спадкоємцем померлої за законом. Звернувшись до приватного нотаріуса Кухарської Л.А. з метою оформлення спадкових прав, позивач отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. ОСОБА_1 вказує, що він проживав у с. Довжок Кам`янець-Подільського району, тобто на значній відстані від с. Яснозір`я. Також він працював у правоохоронних органах і протягом 2013-2014 років, коли всі силові структури були переведені в бойову готовність, не мав можливості вирішити спадкові права. Крім того, про наявність спадкового майна він дізнався віднедавна, після дзвінка менеджера ТОВ «АГРОФІРМА ПРОГРЕС-В», яке орендує ці земельні ділянки. Позивач просить суд продовжити ОСОБА_1 строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідної бабусі ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
21.07.2026 року ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, але подав письмову заяву, у якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник Віньковецької селищної ради Лужняк В.О. у судове засідання не з`явився, але надіслав письмову заяву, у якій просить розгляд справи проводити за відсутності представника селищної ради, позовні вимоги визнає у повному обсязі.
Суд, враховуючи наявність законних підстав для задоволення позову відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, приймає визнання позову відповідачем та вважає, що позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).
Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).
Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 вказала, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців;2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Яснозір`я Віньковецького району Хмельницької області помер чоловік ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00060736744 від 02.09.2026 року.
ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Санкт-Петербург, Росія померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.07.2013 року.
Згідно Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 183257 від 10.07.2008 року ОСОБА_3 належить право власності на земельну ділянку площею 0,8915 га на території Яснозірської сільської ради, Віньковецького району Хмельницької області.
Згідно Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 183258 від 10.07.2008 року ОСОБА_3 належить право власності на земельну ділянку площею 0,7821 га на території Яснозірської сільської ради, Віньковецького району Хмельницької області.
Згідно довідки Яснозірського старостинського округу Віньковецької селищної ради № 93 від 19.06.2026 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дня смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , одна.
ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною бабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 12.03.2026 року у справі № 676/9681/25, яке набрало законної сили 14.04.2026 року.
Таким чином, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є спадкоємцем за законом п`ятої черги після померлої ОСОБА_3 відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, але пропустив шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується листом нотаріуса № 161/01-16 від 16.06.2026 року.
Згідно відповіді приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Кухарської Л.А. № 217/01-16 від 05.08.2026 року спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного статтею 1270 ЦК України, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з урахуванням встановлених судом фактичних обставин справи (дивись постанову Верховного Суду від 27.08.2024 року у справі № 533/835/23).
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування насторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
Тому дослідивши у даній справі докази суд вважає, що позивачем доведено, що він на протязі строку, визначеного ч. 1 ст. 1270 ЦК України, перебував на службі у правоохоронних органах (з 01.10.1998 року по 06.11.20215 року УМВС України в Хмельницькій області), тобто проживав на значній відстані від місця розташування спадкового майна (поважна причина відповідно до правового висновку викладеного Великою Палатою Верховного Суду у своїй постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23). Крім того, суд враховує, що представником відповідача позов визнано в повному обсязі. А тому оцінюючи всі ці причини у їх сукупності, а також враховуючи такі засади цивільного судочинства як розумність, добросовісність та справедливість, суд приходить до висновку, що у позивача існувати об`єктивні та істотні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини та можливим відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, який буде достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, після померлої двоюрідної бабусі - ОСОБА_3 , а тому позов підлягає задоволенню.
На підставі ст.ст. 1265, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 81, 206, 265, 352, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Віньковецької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті двоюрідної бабусі - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Повне найменування сторін:
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .
Відповідач - Віньковецька селищна рада, ідентифікаційний код юридичної особи 04403315, місце знаходження: вул. Соборної України, 15, с-ще Віньківці, Хмельницький район, Хмельницька область.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складання безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне рішення суду виготовлене 10.09.2026 року.

Суддя В.А. Мамаєв