Справа №: 398/1415/26	

провадження №: 2/398/2354/26
РІШЕННЯ
Іменем України 

"21" липня 2026 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді Шинкаренко І.П.,
за участі секретаря судового засідання Черткова А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник – адвокат Ісмайлова Анна Вікторівна, до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ
До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява адвоката Ісмайлової А.В., яка представляє інтереси ОСОБА_1 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла сестра позивача – ОСОБА_3 , яка проживала разом із сином ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер племінник позивача – ОСОБА_2 та після його смерті відкрилась спадщина на усе належне йому майно. Батьки ОСОБА_2 померли, за життя він не мав дітей та не перебував у шлюбі. ОСОБА_1 вчасно не звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_2 проживав разом із жінкою та позивач вважала, що вона прийняла спадщину після його смерті. Проте, коли ОСОБА_1 зрозуміла, що в спадщину ніхто не вступив, вона звернулася до нотаріуса, яким було встановлено, що у неї відсутні документи, що підтверджують родинні відносини між спадкодавцем та ОСОБА_1 . Після цього позивач звернулася до суду з метою встановлення факту родинних відносин та Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області 14.11.2025 ухвалено рішення, яким встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_1 , а ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним племінником ОСОБА_1 . Після отримання рішення суду позивач звернулася до нотаріуса, який повідомив їй, що нею пропущений строк для прийняття спадщини.
Ухвалою суду від 18.03.2026 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області заяву про усунення недоліків.
Після надходження до суду заяви про усунення недоліків 25.03.2026 ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Також задоволено клопотання представника позивача та витребувано від приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Приходько Ольги Миколаївни належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою суду від 20.05.2026 підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.
У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, у матеріалах справи міститься заява представника позивача про розгляд справи без їхньої участі.
Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.
За таких обставин, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за відсутності сторін за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Олександрійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.11.2025 у справі № 398/6672/24 встановлено факт родинних відносин, а саме того, що: ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним племінником ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Згідно з архівною довідкою КП «ОМБТІ» № 290 від 15.03.2024 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 належить право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина. 
Приватний нотаріус Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Приходько О.М. листом № 75/01-16 від 26.02.2026 повідомила ОСОБА_1 , що строк для прийняття нею спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, пропущений.
На виконання ухвали судді від 25.03.2026 щодо витребування копії спадкової справи після смерті ОСОБА_2 приватний нотаріус Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Приходько О.М. повідомила, що нею спадкова справа не заводилась та станом на 16.04.2026 року спадкова справа взагалі не відкривалась.
Згідно з Інформаційними довідками із Спадкового реєстру № 85084748 від 01.05.2026 та № 85084765 від 01.05.2026 відомості про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, а також заповіти чи спадкові договори ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутні.
Відповідно до довідки, наданої Управлінням надання адміністративних послуг Олександрійської міської ради Кіровоградської області за № 4825/31 від 08.07.2026, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до своєї смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та на момент його смерті за вказаною адресою зареєстровані особи відсутні.
Згідно з відомостями паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого Олександрійським РВ УМВС України в Кіровоградської області 04.01.2000, останнє місце проживання ОСОБА_1 зазначено: АДРЕСА_2 .
Причиною пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса позивач зазначає, що вважала, що спадщина прийнята іншою особою, а коли довідалася про те, що спадщина після смерті її племінника не прийнята, строк для прийняття такої спадщини вже був пропущений.
Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. 
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 статті 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину, його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Предметом спору є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом - відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
У постановах від 11.07.2018 року у справі №381/4482/16-ц (провадження №61-12844св18) та від 11.11.2020 року у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, наприклад: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Суд зазначає, що особа може реалізовувати своє право лише з того часу, коли вона дізналася або могла дізнатися про наявність цього права. Особа не може реалізовувати своє право прийняття спадщини, не знаючи про його наявність. Коли особа дізнається про те, що вона має право за певних умов отримати спадщину у виді певного майна, вона має вчинити всі залежні від неї дії для реалізації спадкових прав. 
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Судом встановлено, що позивач не проживала на момент смерті із спадкодавцем ОСОБА_2 та у строк, передбачений, ст. 1270 ЦК України, не подала заяву про прийняття спадщини, оскільки вважала, що спадщину прийняла інша особа, яка проживала із ОСОБА_2 . Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 встановлено в судовому порядку. Разом з тим, судом не встановлено відомостей про інших осіб, які були зареєстровані та проживали постійно із спадкодавцем, а також з`ясовано, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена, свідоцтво про право на спадщину жодній особі не видано. Зазначені факти у судовому засіданні підтверджені і ніким не спростовані. 
Отже, враховуючи, що спадкова справа не заводилась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці, які претендують на спадщину, відсутні, заяву про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, а позивач, яка є спадкоємцем третьої черги за законом, в інший спосіб, крім як звернення до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право не може, тому суд дійшов висновку про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини та задоволення позовних вимог.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Питання розподілу судових витрат слід вирішити відповідно до положень статті 141 ЦПК України, якими, крім іншого, передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд, зокрема, враховує значення справи для сторін, на підставі чого, враховуючи в даному випадку співвідношення розміру сплаченого позивачем судового збору до значення справи для позивача, а також ту обставину, що право позивача не було порушено з вини відповідача, суд дійшов висновку, що понесені позивачем судові витрати, що складаються з судового збору в розмірі 1331,20 грн, слід залишити по фактично понесеним.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1216-1218, 1268, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст. 258,259,263-265,268,315-319 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ
Позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник – адвокат Ісмайлова Анна Вікторівна, до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Судові витрати залишити по фактично понесеним.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 21.07.2026.

Суддя І.П. Шинкаренко