ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

21 липня 2026 року	Справа №160/1539/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є. 
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне підприємство "СПЕЦБУДМОНТАЖ-21" про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

22.01.2026 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 09.01.2026 року (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером UА-2025-11-13-015383-а) про результати моніторингу процедури закупівлі “Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту на території Гімназії №1 Підгородненської міської ради Дніпропетровської області за адресою м. Підгородне, вул. Щаслива 1н. Коригування”.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновок відповідача щодо порушення позивачем вимог пункту 43 та підпункту 3 пункту 84 Особливостей під час процедури публічної закупівлі є протиправним. Також вказує, що в ході проведення публічної закупівлі вимоги законодавства не порушено, висновок відповідача є необґрунтованим, покладені зобов`язання є непропорційними, у зв`язку з чим, спірний висновок підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 року позовну заяву Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку залишено без руху, встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
28.01.2026 року на виконання вимог ухвали від 27.01.2026 року позивач усунув недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами з 27.02.2026 року, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Цією ж ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ПП "СПЕЦБУДМОНТАЖ-21".
19.02.2026 представником відповідача через систему “Електронний суд” (документ сформовано в системі 18.02.2026) подано письмовий відзив на позов, у якому у задоволенні позову просила відмовити повністю, посилаючись на те, що позивачем порушено вимоги пункту 43 та підпункту 3 пункту 84 Особливостей під час процедури публічної закупівлі. Наголошує на тому, що висновок за результатами моніторингу є обґрунтованим, прийнятим у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, тоді як доводи позивача не спростовують встановленого факту порушення та не свідчать про протиправність дій відповідача.
Представник третьої особи правом на надання до суду пояснень на позов не скористався. 
Відповідно до положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Згідно ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 13.11.2025 року Підгородненською міською радою Дніпровського району Дніпропетровської області було розміщено оголошення про проведення відкритих торгів (Ідентифікатор закупівлі UA-2025-11-13-015383-a, посилання - https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-11-13-015383-a) за предметом закупівлі “Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту на території Гімназії №1 Підгородненської міської ради Дніпропетровської області за адресою м. Підгородне, вул. Щаслива 1н”. Коригування” очікуваною вартістю 12 570 614,40 грн. Разом з оголошенням оприлюднено тендерну документацію з додатками.
Згідно з реєстром отриманих тендерних пропозицій за оголошенням тендерної закупівлі з унікальним номером UA-2025-11-13-015383-a було подано пропозицію одного учасника Приватне підприємство "СПЕЦБУДМОНТАЖ-21" на суму 12 416 970,00 грн.
За результатами проведеної процедури закупівлі протокольним рішенням № 136 від 28.11.2025 року учасника ПП "СПЕЦБУДМОНТАЖ-21" визнано переможцем процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю із переможцем.
04.12.2025 року між Підгородненською міською радою Дніпровського району Дніпропетровської області (Замовник) та ПП "СПЕЦБУДМОНТАЖ-21" (Підрядник) укладено договір про закупівлю № 186, відповідно до умов якого Підрядник зобов`язується виконати роботи “Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту на території Гімназії №1 Підгородненської міської ради Дніпропетровської області за адресою м. Підгородне, вул. Щаслива 1н”. Коригування”, а Замовник оплатити виконані роботи. Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2025 року та до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (пп.18.1 Договору).
Наказом Держаудитслужби від 17.12.2025 року № 313 “Про початок моніторингу процедур закупівель/закупівель” розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2025-11-13-015383-a, яка проводилась Підгородненською міською радою Дніпровського району Дніпропетровської області.
18.12.2025 Східним офісом Держаудитслужби розпочато моніторинг закупівлі, дата закінчення моніторингу 08.01.2026.
Моніторингом встановлено, що пунктом 5 Розділу І “Інформація та документи, на підтвердження відповідності Учасника та пропозиції умовам тендерної документації” Додатку 2 до тендерної документації (далі – Додаток 2) Замовником визначено надання учасником Довідки в довільній формі про наявність ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності (вказати номер, строк дії ліцензії а документа дозвільного характеру, посилання на ліцензію/дозвільний документ у відкритому доступі, якщо таке посилання наявне), якщо отримання ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом.
Пунктом 13 статті 7 Закону України “Про ліцензування видів господарської діяльності” від 02.03.2015 № 222-VIII (далі-Закон № 222) встановлено, що ліцензуванню підлягають види господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення за переліком, що визначається Кабінетом Міністрів України.
В свою чергу, пунктом 1 Переліку послуг і робіт протипожежного призначення, що підлягають ліцензуванню, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2016 № 852 (далі – Постанова № 852), визначено, що ліцензуванню підлягає монтаж, підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) систем пожежогасіння (водяних, пінних, газових, порошкових, аерозольних) та відповідно до пункту 3 цієї Постанови ліцензуванню підлягає монтаж, підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) систем протидимного захисту.
Технічним завданням, що є Додатком 1 до тендерної документації, визначено Локальні кошториси № 02-01-024_ОС, №02-01-025_СПС-СО, № 02-01-026_АСПДЗ, де передбачено виконання робіт з налагодження систем пожежогасіння, димовиведення ОПС.
Проте, в документах тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі відсутня Довідка про наявність ліцензії на вищевказані роботи, що не відповідає вимогам пункту 5 Розділу І Додатку 2 до тендерної документації, пункту 13 статті 7 Закону № 222 та пунктам 1,3 Постанови № 852.
На запит Східного офісу Держаудитслужби від 01.01.2026 Замовником 06.01.2026 надано пояснення, в якому зазначено, що “... оскільки вартість робіт протипожежного призначення не перевищує 20 % від вартості договору про закупівлю учасник має право не повідомляти Замовника про залучення такого субпідрядника та не надавати будь-яку іншу Інформацію на етапі проведення процедури закупівлі, враховуючи відсутність умови надання ліцензії на провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення, у тендерній документації. У разі виробничої необхідності Підрядник має право укладати договори субпідряду з виконавцями, які готові надати послуги в межах виконання робіт за договором підряду в сукупному обсязі не більше ніж 20 % від вартості договору про закупівлю, що встановлено пунктом 18 частини 2 статті 22 Закону. На етапі виконання договору підряду № 186 від 04.12.2025 року підрядником ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” було залучено субпідрядника та надано замовнику копії дозвільних документів”.
Проте, пунктом 5 Розділу І Додатку 2 до тендерної документації визначено надання учасником Довідки про наявність ліцензії на провадження виду господарської діяльності із вказанням номеру строку дії ліцензії у відповідності до вимог законодавства та не залежно від залучення або незалучення субпідрядників. Отже, Замовником своїм поясненням не спростовано вказане порушення. Пунктом 43 Особливостей визначено, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання, яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. При цьому, під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі, у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагається замовником, та або відсутності інформації (та або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасникам процедури в його тендерній пропозиції).
Моніторингом установлено, що в порушення пункту 43 Особливостей Замовником не виявлено невідповідність в частині відсутності інформації про наявність ліцензії на вказані види робіт та в електронній системі закупівель не оприлюднено повідомлення з вимогою про усунення такої невідповідності.
Крім того, Додатком 5 до тендерної документації “Перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі” у складі тендерної пропозиції” (далі-Додаток 5) Замовником визначено, що переможець процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції надає інформацію про те, що до нього, його кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він та зазначені особи не включені до санкційного списку Європейського Союзу. Зазначена інформація підтверджується шляхом формування файлу у форматі PDF на сайті www.sanctionsmap.eu (файл у форматі PDF повинен бути сформований не раніше ніж за чотири дні до дати його подання).
Відповідно до абзацу 13 пункту 83 Особливостей визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель, зокрема інформацію про те, що до нього, його кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він та зазначені особи не включені до санкційного списку Європейського Союзу. Зазначена інформація підтверджується шляхом формування файла у форматі PDF на сайті www.sanctionsmap.eu (файл у форматі PDF повинен бути сформований не раніше ніж за чотири дні до дати його подання).
Під час проведення моніторингу встановлено, що ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21”, як переможець процедури закупівлі, у складі тендерної пропозиції не подав Замовнику інформацію (шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель) про те, що до нього не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він не включений до санкційного списку Європейського Союзу, що не відповідає вимогам Додатку 5 до тендерної документації та абзацу 13 пункту 83 Особливостей.
На запит Східного офісу Держаудитслужби від 29.12.2025 Замовником 30.12.2025 надано пояснення, яким не підтверджено наявність у складі тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі інформації про те, що до ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він не включений до санкційного списку Європейського Союзу.
Крім того, враховуючи пояснення Замовника, оприлюдненого в електронній системі закупівель 06.01.2026 щодо залучення підрядником для виконання робіт субпідрядника, слід зазначити, що відповідно до абзацу 14 пункту 83 Особливостей переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен був надати Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель інформацію про те, що до субпідрядників/співвиконавців особисто або до їх кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) юридичних осіб - субпідрядників/співвиконавців не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що вони не включені до санкційного списку Європейського Союзу. Зазначена інформація підтверджується шляхом формування файла у форматі PDF на сайті www.sanctionsmap.eu (файл у форматі PDF повинен бути сформований не раніше ніж за чотири дні до дати його подання). При цьому цією нормою Особливостей передбачено оприлюднення в електронній системі вказаної інформації незалежно від процентного співвідношення виконання видів робіт субпідрядником та стадії його залучення до виконання робіт. Проте, така інформація в документах тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі відсутня”. При цьому підпунктом 3 пункту 84 Особливостей визначено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель відповідно до пункту 44 цих особливостей, а також у разі, коли переможець процедури закупівлі не подав інформацію, передбачену абзацами десятим - чотирнадцятим пункту 83 цих особливостей, або інформація, передбачена абзацами тринадцятим та чотирнадцятим пункту 83 цих особливостей, подана з порушенням вимог, визначених такими абзацами. Проте, на порушення підпункту 3 пункту 84 Особливостей Замовником не відхилено тендерну пропозицію переможця торгів ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” та укладено з ним договір від 04.12.2025 № 186 на суму 12 416 970,00 гривень”.
За результатом проведеного моніторингу процедури закупівлі Східним офісом Држаудитслужби складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 09.01.2026 року №UА-2025-11-13-015383-а.
Згідно висновків відповідача, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” встановлено порушення пункту 43 та підпункту 3 пункту 84 Особливостей. За результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель, відповідності умов тендерної документації умовам Рамкової угоди, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом - порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” від 26,01.1993 № 2939-ХИ, статтею 8 Закону України “Про публічні закупівлі” від 25.12,2015 № 922-VIII Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 04.12.2025 № 186 з дотриманням положень Цивільного кодексу України, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись із висновком про результати моніторингу процедури закупівлі від 09.01.2026 року №UА-2025-11-13-015383-а, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі Закон №2939-ХІІ).
Відповідно до частин першої, другої статті 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган - державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією, України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності, у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні (частина перша статті 2 Закону №2939-ХІІ).
Положеннями частин другої, третьої статті 2 Закону №2939-ХІІ визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України “Про публічні закупівлі”, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі Положення №43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст.5 Закону України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст.8 Закону №922-VIII.
Закон України “Про публічні закупівлі” від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ (далі Закон №922-VІІІ) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону №922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Таким чином, моніторинг процедури закупівлі може бути проведений, у тому числі, під час укладення договору про закупівлю та протягом його дії, тому суд відхиляє доводи позивача щодо протиправності оскаржуваного висновку через те, що цей висновок був складений після того, як був визначений переможець закупівлі.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено “Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування” (далі - Особливості), пунктом 23 яких визначено, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.
Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону №922-VIII Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.
Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно з ч.2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель (частина 4 статті 8 Закону № 922-VIII.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок № 552).
Згідно з пунктами 3, 5 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
За приписами частини десятої статті 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.05.2021 у справі №160/4421/20.
Щодо встановленого порушення пункту 43 Особливостей, суд зазначає наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування та зобов`язано замовників проводити публічні закупівлі відповідно до Закону № 922 з урахуванням цих Особливостей (далі Особливості).
Відповідно до п. 3 Особливостей №1178 замовники зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922-VIII з урахуванням Особливостей №1178.
За визначенням, наведеним у підпункті 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Відповідно до п. 28 Особливостей № 1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
У відповідності до частин першої та другої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України “Про доступ до публічної інформації”, та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина 3 статті 22 Закону № 922- VIII).
Так, щодо відсутності ліцензії задля виконання робіт протипожежного призначення.
Відповідно до п. 5 Розділу І “Інформація та документи, на підтвердження відповідності Учасника та пропозиції умовам тендерної документації” Додатку 2 до тендерної документації (далі - Додаток 2) Замовником визначено надання учасником: Довідки в довільній формі про наявність ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності (вказати номер, строк дії ліцензії а документа дозвільного характеру, посилання на ліцензію/дозвільний документ у відкритому доступі, якщо таке посилання наявне), якщо отримання ліцензії па провадження такого виду діяльності передбачено законом.
Під час проведення моніторингу було встановлено, що у технічному завданні, що є Додатком 1 до тендерної документації, Замовник, у локальних кошторисах: №02-01-024 _ОС, №02-01-025_СПС-СО, № 02-01-026_АСПДЗ, передбачив виконання пусконалагоджувальних робіт, які потребують наявності ліцензії (стосується роботи з налагодження систем пожежогасіння, димовиведення ОПС).
У локальному кошторисі на пусконалагоджувальні роботи № 02-01-024_ОС на пусконалагоджувальні роботи системи охоронної сигналізації за порядковим номером "№1" передбачено виконання роботи: "Налагодження системи пожежогасіння, димовиведення і ОПС. Прилад приймально-контрольний з кількістю шлейфів від 10 до 20, за перший шлейф" кількість "15"; за порядковим номером “№2” передбачено виконання роботи: “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС. Прилад приймально-контрольний з кількістю шлейфів від 10 до 20, за кожний наступний шлейф” кількість “ 15”.
В локальному кошторисі на пусконалагоджувальні роботи №02-01-025_СПС-СО на пусконалагоджувальні робота системи пожежної сигналізації за порядковим номером “№1” передбачено виконання роботи: “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС. Прилад приймально-контрольний з кількістю шлейфів від 4 до 9, за перший шлейф” у кількості; “ 1”; за порядковим номером №2” передбачено виконання роботи : “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС. Прилад приймально-контрольний з кількістю шлейфів від 4 до 9, за кожний наступний шлейф” у кількості: “6”; за порядковим номером “№3” передбачено виконання роботи: “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС. Сповіщувач димовий” у кількості “ 42”; за порядковим номером “4” передбачено виконання роботи: “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС, Сповіщувач біметаличний контактний” у кількості “1”; за порядковим номером “№5” передбачено виконання роботи: “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС, Сповіщувач ручний контактний” у кількості “ 8”.
В локальному кошторисі на пусконалагоджувальні роботи №02-01-026, АСПДЗ на пусконалагоджувальні роботи автоматики системи протидимного захисту за порядковим номером “№1” передбачено виконання роботи: “Налагодження систем пожежогасіння” димовиведення і ОПС. Електропривід виконавчого механізма димового клапана” у кількості “3”, за порядковим номером “№2” передбачено виконання робота: “Налагодження систем пожежогасіння, димовиведення і ОПС. Щит сигналізації систем ГПТ, димовиводу” у кількості “2”.
За результатами співставлення вимог Замовника, відображених у тендерній документації та документів учасника, розміщених у тендерній пропозиції, встановлено, що учасник у переліку оприлюднених документів, не надав Довідку про наявність ліцензії на вищевказані роботи, що свідчить про невідповідність тендерної пропозиції вимогам тендерної документації.
Пунктом 1 Переліку послуг і робіт протипожежного призначення, що підлягають ліцензуванню, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2016 № 852 (далі - Постанова № 852), визначено, що ліцензуванню підлягає монтаж, підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) систем пожежогасіння (водяних, пінних, газових, порошкових, аерозольних) та відповідно до пункту 3 цієї Постанови ліцензуванню підлягає монтаж, підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) систем протидимного захисту.
Вказане свідчить про те, що роботи з налагодження систем пожежогасіння, димовиведення ОПС можливо виконувати лише за наявності відповідної ліцензії.
Як вбачається з матеріалів справи, на запит Східного офісу Держаудатслужби від 01.01.2026 позивачем 06.01.2026 надано пояснення, в якому зазначено наступне: “...оскільки вартість робіт протипожежного призначення не перевищує 20 % від вартості договору про закупівлю учасник має право не повідомляти Замовника про залучення такого субпідрядника та не надавати будь-яку іншу інформацію на етапі проведення процедури закупівлі, враховуючи відсутність умови надання ліцензії на провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення, у тендерній документації У разі виробничої необхідності, Підрядник має право укладати договори субпідряду з виконавцями, які готові надати послуги є межах виконання робіт за договором підряду в сукупному обсязі не більше ніж 20 % від вартості договору про закупівлю, що встановлено пунктом 18 частини 2 статті 22 Закону. На етапі виконання договору підряду № 186 від 04.12.2025 року підрядником ПГІ “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” було залучено субпідрядника та надано замовнику копії дозвільних документів”.
При цьому, суд зазначає, що пунктом 5 Розділу І Додатку 2 до тендерної документації визначено надання учасником Довідки про наявність ліцензії на провадження виду господарської діяльності із зазначенням номеру, строку дії ліцензії у відповідності до вимог законодавства та не залежно від залучення або незалучення субпідрядників. Отже, позивачем своїм поясненням не спростовано вказане порушення, оскільки вимоги Замовника, відображені у тендерній документації сформовані задля того, щоб на стадії оцінки тендерних пропозицій впевнитись у можливості учасниками виконати роботи передбачені визначеним предметом закупівлі.
Крім того суд враховує, що перерахунок видів діяльності ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-2Г” за Класифікатором видів економічної діяльності (далі - КВЕД) не надає можливості зазначеному учаснику ігнорувати вимоги чинного законодавства щодо отримання ліцензії, оскільки, наявність правильного КВЕД не замінює ліцензію. Таким чином, виконання робіт протипожежного призначення можливе лише за наявності ліцензії, що видається Державною службою України з надзвичайних ситуацій, незалежно від КВЕД.
Також наявність електронної ліцензії № ЕL01:8020-2983~2352~7532 від 26.02.2020 року та декларації про провадження господарської діяльності з будівельних робіт в умовах воєнного стану №135702/25 від 19/11.2025 року, відображених у довідці вих. №27/11/06 від 27.11.2025 року, не замінює та не підтверджує виконання учасником вимог тендерної документації в частині надання ліцензії для виконання робіт протипожежного призначення.
Зі змісту п. 5 Розділу І Додатку 2 до тендерної документації позивачем визначено обов`язок учасника надати довідку про наявність ліцензії, якщо отримання ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачена законом. Роботи з налагодження систем пожежогасіння, димовиведення ОПС є частиною робіт з яких складено предмет поточної закупівлі здійсненої за бюджетні кошти з урахуванням інструменту ((Ukraine Facility)), тому, враховуючи затверджену вимогу, учасник, мав надати у тендерній пропозиції відповідний документ.
Суд зауважує, що беручи участь у публічній закупівлі, учасник повинен відповідати усім висунутим замовником критеріям та подати необхідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься у тендерній документації з тим, щоб замовник мав можливість належним чином перевірити вказані критерії та визначити найвигіднішу пропозицію для відповідної закупівлі.
Тобто, спеціальні положення законодавства чітко визначають обов`язок замовника відхилити тендерну пропозицію учасника, яка не відповідає вимогам, які визначені тендерною документацією.
Замовник не наділений правом звільняти учасників процедури закупівлі від виконання вимог та надання документів, перелік яких затверджений у складі тендерної документації,
З огляду на те, що Замовником у технічному завданні передбачено виконання робіт з налагодження систем пожежогасіння та димовиведення у складі охоронно-пожежної сигналізації, які відповідно до вимог законодавства належать до ліцензованого виду господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення, такі роботи підлягають виконанню суб`єктом господарювання за наявності чинної ліцензії, виданої уповноваженим органом - Державною службою України з надзвичайних ситуацій. У зв`язку з цим, учасник у складі тендерної пропозиції з метою підтвердження її відповідності вимогам тендерної документації зобов`язаний надати документ, що підтверджує наявність у нього відповідної ліцензії.
Стосовно встановленого порушення підпункту 3 пункту 84 Особливостей, суд зазначає таке.
Додатком 5 до тендерної документації “Перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі” у складі тендерної пропозиції” (далі-Додаток 5) Замовником визначено, що переможець процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції надає: інформацію про те, що до нього, його кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він та зазначені особи не включені до санаційного списку Європейського Союзу. Зазначена інформація підтверджується шляхом формування файлу у форматі PDF на сайті www.sanctionsmap.еu (файл у форматі PDF повинен бути сформований не раніше ніж за чотири дні до дати його подання).
Абзацом 13 пункту 83 Особливостей передбачено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель інформацію про те, що до нього, його кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він та зазначені особи не включені до санкційного списку Європейського Союзу. Зазначена інформація підтверджується шляхом формування файла у форматі PDF на сайті www.sanctionsmap.eu (файл у форматі PDF повинен бути сформований не раніше ніж за чотири дні до дати його подання).
Судом встановлено, що ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21”, як переможець процедури закупівлі, у складі тендерної пропозиції не подав Замовнику інформацію (шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель “Prozorro”) про те, що до нього не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він не включений до санкційного списку Європейського Союзу, що не відповідає вимогам Додатку 5 до тендерної документації та абзацу 13 пункту 83 Особливостей.
На запит Східного офісу Держаудитслужби від 29.12.2025 Замовником 30.12.2025 надано пояснення, яким не підтверджено наявність у складі тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі інформації про те, що до ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він не включений до санкційного списку Європейського Союзу.
Абзацом 14 пункту 83 Особливостей передбачено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель інформацію про те, що до субпідрядників/співвиконавців особисто або до їх кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) юридичних осіб - субпідрядників/співвиконавців не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що вони не включені до санкційного списку Європейського Союзу. Зазначена інформація підтверджується шляхом формування файла у форматі PDF на сайті www.sanctionsmap.eu (файл у форматі PDF повинен бути сформований не раніше ніж за чотири дні до дати його подання).
Позивачем не спростовано факту порушення абзацу 14 пункту 83 Особливостей в частині відсутності в тендерній пропозиції Переможця торгів ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” інформації про те, що до субпідрядника, у даному випадку ФОП ОСОБА_1 (Договір №05/12-25 від 05.12.2025), не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він не включений до санкційного списку Європейського Союзу.
Підпунктом 3 пункту 84 Особливостей визначено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель відповідно до пункту 44 цих особливостей, а також у разі, коли переможець процедури закупівлі не подав інформацію, передбачену абзацами десятим - чотирнадцятим пункту 83 цих особливостей, або інформація, передбачена абзацами тринадцятим та чотирнадцятим пункту 83 цих особливостей, подана з порушенням вимог, визначених такими абзацами.
Проте, в порушення підпункту 3 пункту 84 Особливостей Замовником не відхилено тендерну пропозицію переможця торгів ПП “СПЕЦБУДМОНТАЖ-21” та укладено з ним договір від 04.12.2025 № 186 на суму 12 416 970,00 гривень.
Щодо зобов`язання усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, суд зазначає наступне.
У позовній заяві позивач зазначає про відсутність конкретики в зобов`язальній частині висновку, про те, що вимога про припинення зобов`язань за укладеним договором є непропорційним заходом. Вказує, що зміст висновку фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, а саме шляхом припинення, зобов`язань за договором.
Разом із тим, суд зазначає, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури під час реалізації своїх владних повноважень.
Закон №922 є спеціальним законом, яким відповідач керується при здійсненні моніторингу публічних закупівель.
Відповідно до пункту 5 частини 7 статті 8 Закону № 922 контролюючий орган обов`язково у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Також пункт 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі - Порядок №552), передбачає, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 висновку про результати моніторингу процедури закупівлі має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути в установленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Слід зазначити, що Законом №922, а так само і жодним іншим нормативно-правовим актом не встановлено способу усунення того чи іншого порушення законодавства у сфері закупівель, який органу державного фінансового контролю належить вказувати у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
Отже, при визначенні способу усунення порушення орган державного фінансового контролю у кожному випадку визначає той спосіб, що відповідає інтересам держави, що полягає в дотриманні законодавства та принципам проведення закупівель.
Верховний Суд у постанові від 09.11.2023 у справі №160/7811/22 зазначив, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим, ні Закон № 922-VIII, ані Порядок № 552, не визначають, у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону №2939, статтею 8 Закону №922, Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 04.12.2025 № 186 з дотриманням положень Цивільного кодексу України, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Відповідач на виконання п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону № 922 вказав спосіб усунення виявленого порушення з урахуванням обставин справи та характеру встановлених порушень.
Отже, відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Разом із тим, позивач не позбавлений можливості вжити інших заходів, які, на думку позивача, можуть бути більш ефективними в усуненні порушення.
Частиною 8 статті 8 Закону №922 визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Аналогічний правовий висновок сформовано Верховним Судом у постанові від 12.02.2026 у справі № 420/17767/23.
Отже, саме до повноважень замовника належить визначення заходів, які належить здійснити для усунення допущених порушень та прийняття відповідних рішень у випадку неможливості їх усунення.
З урахуванням абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі орган державного фінансового контролю вправі проводити протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Отже, у разі якщо моніторинг процедури закупівлі було проведено під час дії укладеного договору про закупівлю, то вимога про усунення виявлених порушень також заявлена у такий період підлягає виконанню.
Таким чином, спірний висновок в частині вимоги щодо способу усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування в цій частині відсутні.
До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 16.04.2025 у справі № 160/10302/22.
Отже, здійснюючи моніторинг процедури закупівлі UА-2025-11-13-015383-а відповідач діяв на підставі та у спосіб, передбачений законодавством.
Велика Палата Верховного Суду під час розгляду справи №755/10947/17 зробила висновок, відповідно до якого під час вирішення тотожних спорів має враховуватись саме остання правова позиція. Таким чином, при прийнятті рішення у справі, підлягають до застосування саме останні правові позиції, викладені Верховним Судом з приводу застосування судом норм матеріального та процесуального права.
Так, наведений у оскаржуваному висновку спосіб усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором від 04.12.2025 № 186 повністю узгоджується з останніми правовими позиціями Верховного Суду.
Зокрема, у постанові від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22 Верховний Суд наголошував, що у разі виявлення порушень під час публічних закупівель орган державного фінансового контролю має право зобов`язати замовника припинити зобов`язання за договором. При цьому чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень залежно від виду цих порушень. Такий спосіб включає розірвання договору, визнання його недійсним чи нікчемним. Саме замовник обирає правомірний варіант поведінки, який мінімізує наслідки порушень та запобігає нецільовому використанню бюджетних коштів.
Також, згідно зі сталою практикою Верховного Суду незабезпечення замовником відхилення пропозиції учасника, що не відповідає кваліфікаційним вимогам, призводить до незаконного укладення договору. У такому разі орган контролю вправі висувати вимоги про припинення зобов`язань, а в разі їх невиконання - звернутися до суду для захисту інтересів держави.
Орган державного фінансового контролю, з урахуванням суті констатованих порушень, наявність яких унеможливлювала проведення процедури публічної закупівлі та укладення договору із зазначеним учасником, достатньою мірою конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність, а сам спосіб є пропорційним допущеному порушенню.
Таким чином, ураховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач мав повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором.
Аналогічна правова позиція викладена також і в постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21 та від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22.
Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Таким чином, у разі дотримання вимог Закону №922 відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Проте, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому, невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
До такого висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 12.02.2026 у справі №420/17767/23.
Також, Верховний Суд у постанові від 11.04.2024 у справі №440/17864/21 зазначив, що чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Крім того, проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22, від 19.03.2026 у справі №160/17633/22.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Отже, моніторинг процедури закупівлі - це законна діяльність органу державного фінансового контролю, що не може бути тотожним поняттю втручання у сферу інтересів позивача.
Згідно ч. 6 ст. 8 Закону №922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Згідно п. 4 ч. 7 ст. 8 Закону №922 у висновку обов`язково зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У даному випадку відповідач виявив порушення у сфері публічних закупівель та опис цих порушень відобразив у складеному висновку, що у повній мірі відповідає вимогам Закону №922.
Крім того, як виснував Верховний Суд у постанові від 06.12.2024 у справі №200/18901/21, порушення законодавства у сфері закупівель Законом №922 не диференціюються за рівнем впливу на права, інтереси замовника, учасників тендеру, держави, результат закупівлі чи бюджет, а відповідач зобов`язаний фіксувати у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі всі виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, незалежно від причини їх допущення замовником.
Відповідачем в оскаржуваному висновку чітко окреслено можливий шлях усунення виявлених порушень, а саме шляхом приведення умов договору від 11.02.2026 №21 до вимог чинного законодавства, а у разі неможливості усунення порушень, шляхом припинення зобов`язань за договором від 04.12.2025 № 186 з дотриманням положень Цивільного кодексу України, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Також Верховий Суд у постанові від 22.05.2025 у справі №280/6236/22 виснував, що обставини, які формують зміст правовідносин і впливають на застосування норм матеріального права, та оцінку судами їх сукупності не можна визнати як подібність правовідносин. Верховний Суд неодноразово наголошував, що висновки, викладені у постановах Верховного Суду, перебувають у нерозривному зв`язку із обсягом встановлених обставин у кожній конкретній справі окремо. Тому, адміністративні суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки, викладені у постановах Верховного Суду, здійснені на підставі відмінних фактичних обставин справи.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване в інших законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Отже, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.
Звертаючись до суду з позовом до суб`єкта владних повноважень, позивач має обґрунтувати, яким чином порушені його права та охоронювані законом інтереси. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Також згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Тобто, неодмінною ознакою порушення права особи є реальний, фактичний характер порушення права, а не умовний, тобто той, що може виникнути у майбутньому.
Так, обов`язковою умовою надання правового захисту є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Відсутність спору у свою чергу виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Аналогічний висновок сформований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №802/2474/17-а.
З урахуванням наведеного, судом не було встановлено протиправність складання Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 09.01.2026 року №UА-2025-11-13-015383-а, а отже відсутні підстави для його скасування.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі “Серявін та інші проти України” (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії” (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частина 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
В той же час, і ч. 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов`язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог позивача щодо протиправності спірної постанови, а тому дані позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з вимог вищенаведеного чинного законодавства України та обставин, встановлених в ході розгляду справи.
У відповідності до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у справі не стягуються.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви заявою Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області (52001, Дніпропетровська область, м.Підгородне, вул. Центральна, 46, код ЄДРПОУ 05520750) до Східного офісу Держаудитслужби (49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корп. 2, код ЄДРПОУ 40477689), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватне підприємство "СПЕЦБУДМОНТАЖ-21" (49000, м. Дніпро, вул. Любарського, 94А, код ЄДРПОУ 32417358) про визнання протиправним та скасування висновку – відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець