УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 липня 2026 року
м. Київ
справа № 635/1477/23
провадження № 51 - 585впс26
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Харківського апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 635/1477/23) за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 1
ст. 111-2 КК України, на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 
16 червня 2026 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з одного суду апеляційної інстанції до іншого, 
встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Харківського апеляційного суду про направлення вказаного кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду по суті. 
Подання мотивовано тим, що в Харківському апеляційному суді неможливо визначити суддю-доповідача для перегляду судового рішення стосовно ОСОБА_5 .
Учасники судового провадження повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що відповідно до ч. 4 ст. 34 КПК України не перешкоджає його розгляду. 
Перевіривши наведені в поданні доводи та наявні в розпорядженні Суду матеріали кримінального провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого (ч. 3 ст. 34 КПК України).
Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України).
Як убачається з подання та наявних у розпорядженні Суду матеріалів, 25 червня 2026 року до Харківського апеляційного суду надійшли матеріали провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 1 ст. 111-2 КК України, на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 16 червня 2026 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
На цей час у Харківському апеляційному суді в судовій палаті з розгляду кримінальних справ працюють судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , проте жоден із вказаних суддів відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України не може бути суддею-доповідачем при перегляді судового рішення у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 .
Так, ухвалами Харківського апеляційного суду від 07 квітня та 04 травня
2026 року задоволено самовідводи суддів ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 
17 лютого та 22 квітня 2026 року ухвалами цього ж суду задоволено заяви захисника ОСОБА_11 про відвід суддів ОСОБА_10 , ОСОБА_7 .
Частиною 13 статті 31 КПК України визначено, що якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Згідно з положеннями частини другої статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу в Харківському апеляційному суді (в редакції від 01 травня 2025 року) вибір судді-доповідача здійснюється з урахуванням спеціалізації, з числа суддів відповідної судової палати. При неможливості автоматичного розподілу конкретних кримінальних справ, учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань у частині розподілу таких справ серед суддів судової палати з розгляду кримінальних справ враховуючи данні часткової спеціалізації лише для головуючого судді (судді-доповідача). А при неможливості й такого автоматичного розподілу конкретної кримінальної справи учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань у частині розподілу таких справ серед суддів судової палати з розгляду кримінальних справ без врахування встановленої часткової спеціалізації з розгляду справ за апеляціями на рішення слідчих суддів та за апеляціями на постанови місцевих суддів, оскарження яких передбачено ст. 294 КУпАП.
Вказаними Засадами не передбачено можливості визначення головуючим у кримінальних провадженнях судді, який входить до складу судової палати з розгляду цивільних справ.
Тож у Харківському апеляційному суді для розгляду за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 1 ст. 111-2 КК України, на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 16 червня 2026 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.
За таких обставин та з урахуванням положень ст. 34 КПК України провадження стосовно ОСОБА_5 слід направити до Полтавського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного суду апеляційної інстанції для його розгляду.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
подання голови Харківського апеляційного суду задовольнити.
Провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 1 
ст. 111-2 КК України, на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від
16 червня 2026 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою направити з Харківського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3