ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

08 липня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/4656/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача: Шальєвої В.А.,
суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є., 
секретар Перетятько К.С.
за участі представника позивача Корха О.С. (в режимі відеоконферецзв`язку)
представників відповідача Переведенцевої Ю.В., Щербакова І.Г., Андрющенка О.М. (в режимі відеоконференцзв`язку),
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2026 року (суддя Притула К.М.) в справі №340/4656/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» (далі - ТОВ «Капітанівське ЗЗП») звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі - ГУ ДПС) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06 лютого 2025 року №00010272300 про зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2026 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №00010272300 від 06 лютого 2025 року винесене Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, яким Товариству з обмеженою відповідальністю “Капітанівське зернозберігальне підприємство” зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову
Апелянт вказує, що хоча платнику податків і надано право обирати застосований метод трансфертного ціноутворення, зазначений метод має бути найбільш доцільним. Доцільність застосування певного методу обумовлюється як характером контрольованої операції (який, в свою чергу, визначається з урахуванням виконуваних функцій, використаних активів та понесених ризиків), так і наявністю повної та достовірної інформації, необхідної для застосування обраного методу трансфертного ціноутворення, а також ступеня порівняності між контрольованими і неконтрольованими операціями.
Товар, що експортується в рамках контрольованої операції (кукурудза, пшениця, цукор) входять до Переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 616 від 8 вересня 2016 року. 
Контролюючим органом встановлено, що враховані ним фактори є ціноутворюючими, які не можуть бути усунені шляхом проведення коригувань відповідно до вимог підпункту 39.2.2.1 пункту 39.2 статті 39 Кодексу через неможливість проведення їх достовірної оцінки, відсутності наявної, повної та детальної інформації в загальнодоступних джерелах, що унеможливлює використання біржових котирувань відповідно до постанови № 616 від 8 вересня 2016 року для аналізу відповідності умов КО принципу «витягнутої руки». 
Контролюючим органом встановлено, що інформація про біржові котирування таких джерел інформації, як Міжконтинентальна біржа (ICE), Євронекст, Чиказька товарна біржа (CME, NYMEX) та Зернова біржа Міннеаполіса, відповідно до обставин та фактів випадку не може бути використана для аналізу відповідності умов КО принципу «витягнутої руки» і, як наслідок, вважається можливим застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни з використанням інших джерел інформації, визначених підпунктом 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 Кодексу».
Щодо застосування контролюючим органом таких джерел інформації, як бази даних Argus та Refinitiv Agriculture Research, Інформаційний бюлетень «Огляд цін українського та світового товарних ринків» та Інформаційне видання «Дайджест цін товарів на світових ринках ДП Укрпромзовнішекспертиза» для аналізу контрольованих операцій вказує, що для встановлення фактів відхилення умов контрольованих операцій з експорту пшениці, кукурудзи та шроту соняшникового гранульованого, що є предметом перевірки, від умов, що відповідають принципу «витягнутої руки», контролюючим органом використано метод порівняльної неконтрольованої ціни та застосовано дані з таких інформаційних джерел як Інформаційний бюлетень «Огляд цін українського та світового товарних ринків» (ДП «Держзовнішінформ») за 2016-2017 роки, Інформаційне видання «Дайджест цін товарів на світових ринках» ДП Укрпромзовнішекспертиза за 2016 рік, бази даних Argus за 2016-2017 роки та Refinitiv Agriculture Research за 2017 рік. 
Платником невірно визначено дати контрольованих операцій, а отже неправомірно здійснено обрахунок відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», за методом порівняльної неконтрольованої ціни, використовуючи як джерела інформації котирування світових товарних бірж. 
При цьому якісні характеристики, базис поставки та інші характеристики операцій експортованої продукції, по яким надані цінові котирування Refinitiv Agriculture Research та Agritel, відповідають умовам контрактів в контрольованих операціях, що є предметом перевірки. 
Щодо неправомірності застосування платником по контрольованих операціях з експорту шроту соняшникового гранульованого методу «витрати плюс» вказує, що платником по контрольованих операціях з експорту шроту соняшникового гранульованого застосовано метод «витрати плюс», обґрунтовуючи доцільність його застосування тим фактом, що інші методи (зокрема – й метод порівняльної неконтрольованої ціни) не можуть бути застосовані за відсутності співставних операцій. 
Застосування методу «витрати плюс» можливе лише у разі наявності внутрішніх зіставних операцій, оскільки при застосуванні даного методу необхідно враховувати особливості облікової політики зіставних компаній, а саме порядок обліку транспортних витрат, порядок надання знижок, вартість гарантійного обслуговування товарів, страхування тощо, що впливають на розрахунок показника валової рентабельності собівартості. Бази даних, які використовуються для відбору зіставних компаній (платником використано БД Ruslana bvd), не містять інформацію про облікову політику зіставних підприємств, у зв`язку з чим не можливо зробити відповідні коригування та забезпечити зіставність показників валової рентабельності собівартості відібраних компаній з показником валової рентабельності собівартості платника податків. Отже, використання методу «витрати плюс» із застосуванням показників валової рентабельності собівартості зовнішніх зіставних компаній не є можливим. 
За відсутності обґрунтовано обраних параметрів застосування методу «витрати плюс», якщо при цьому існує (хоча б якась) можливість застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни, застосування останнього завжди є більш доцільним. Це закріплено в пп.39.3.1 п. 39.3 ст. 39 Кодексу, згідно з яким, якщо існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни. 
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.
В судовому засіданні представники відповідача апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити.
Представники позивача в судовому засіданні просили в задоволенні апеляційної скарги відмовити.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників відповідача та представників позивача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що у період з 01.07.2024 по 31.12.2024 посадовими особами відповідача було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ “Капітанівське ЗЗП” з питань дотримання платником податків принципу “витягнутої руки” під час здійснення контрольованих операцій з експорту пшениці, кукурудзи, цукру, шроту соняшникового з контрагентом-нерезидентом “Prianex Holdings Limited” (Республіка Кіпр) за звітні 2016-2017 роки, за результатами якої складено акт №17981/11-28-23/34724540 від 31.12.2024.
Згідно з висновками акту перевіркою встановлено порушення ТОВ “Капітанівське ЗПП” податкового законодавства щодо дотримання принципу “витягнутої руки”, а саме пп. 134.1.1 ст. 134, пп. 140.5.1 ст. 140, п. 39.1.1 та п. 39.1.3, пп. 39.2.1.3, пп. 39.3.2.1, пп. 39.3.2.2, пп. 39.3.2.3, пп. 39.3.2.9, пп. 39.3.3.1, пп. 39.3.3.2, пп. 39.3.3.3, пп. 39.5.3.1 ст. 39 ПК України, внаслідок чого завищено від`ємне значення об`єкту оподаткування з податку на прибуток платника податків за 2016 рік в сумі 7998486 грн та за 2017 рік в сумі 2 450 047 грн.
На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області 06.02.2025 прийнято податкове повідомлення-рішення №00010272300, яким Товариству з обмеженою відповідальністю “Капітанівське зернозберігальне підприємство” зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
За результатами розгляду адміністративної скарги 17.04.2025 ДПС України прийнято рішення про результати розгляду скарги №10763/6/99-00-06-01-01-06, яким оскаржуване податкове повідомлення-рішення №00010272300 від 06.02.2025 залишено без змін, а скаргу – без задоволення.
Відповідно до акту перевірки №17981/11-28-23/34724540 від 31.12.2024 протягом періоду з 01.01.2016 по 31.12.2017 ТОВ “Капітанівське ЗПП” здійснено контрольовані операції з контрагентом-нерезидентом “Prianex Holdings Limited” (Республіка Кіпр) з експорту продукції агропромислового комплексу (кукурудзи 3-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 2-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 3-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 6-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 3-го та 5-го класу 2015 року; цукру білого кристалічного; шроту соняшникового гранульованого, врожаю 2016 року; олії соняшникової нерафінованої, наливом; олії соняшникової нерафінованої, 1-го ґатунку, 2017 року виробництва, наливом; компенсації втрат понесених з прийманням, розміщенням та зберіганням пшениці на Терміналі) на загальну суму 379 690 645,11 грн.
Товар, що експортувався в рамках контрольованої операції (кукурудза, пшениця, цукор) входять до Переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу “витягнутої руки”, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 616 від 8 вересня 2016 року.
При встановленні відповідності умов контрольованих операцій принципу “витягнутої руки” позивачем з урахуванням вимог підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2 статті 39 ПК України обрано метод порівняльної неконтрольованої ціни.
При цьому, ТОВ “Капітанівське ЗЗП” при застосуванні методу порівняльної некотрольованої ціни використало інформацію щодо котирування на світових товарних біржах, зокрема: для операцій з експорту пшениці застосовано біржу Євронекст та Чиказьку товарну біржу; для операцій з експорту цукру застосовано Міжконтинентальну біржу (ІСЕ), Чиказька товарна біржа (CME, NYMEX); для операцій з експорту кукурудзи застосовано Чиказьку товарну біржу, Міжконтинентальну біржу та Зернову біржу Міннеаполіса.
Однак, в акті перевірки контролюючим органом зроблено висновок про те, що інформація про біржові котирування таких джерел інформації, як Міжконтинентальна біржа (ICE), Євронекст, Чиказька товарна біржа (CME, NYMEX) та Зернова біржа Міннеаполіса, відповідно до обставин та фактів у даному випадку не може бути використана для аналізу відповідності умов КО принципу “витягнутої руки” і як наслідок вважається можливим застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни з використанням інших джерел інформації, визначених підпунктом 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 Кодексу”.
Для встановлення фактів відхилення умов контрольованих операцій з експорту пшениці, кукурудзи та шроту соняшникового гранульованого, що було предметом перевірки, від умов, що відповідають принципу “витягнутої руки”, контролюючим органом було використано метод порівняльної неконтрольованої ціни та застосовано дані з таких інформаційних джерел як Інформаційний бюлетень “Огляд цін українського та світового товарних ринків” (ДП “Держзовнішінформ”) за 2016-2017 роки, Інформаційне видання “Дайджест цін товарів на світових ринках” ДП Укрпромзовнішекспертиза за 2016 рік, бази даних Argus за 2016-2017 роки та Refinitiv Agriculture Research за 2017 рік.
Суд першої інстанції вказав, що жодних згадувань ресурсу Refinitiv з боку ДПС України та його територіальних органів до 2021 року у своїх узагальнюючих консультаціях не було. В 2021 році цей ресурс згадується ДПС України у переліку джерел інформації для отримання котирувальних цін на сировинні товари, в який увійшли інформаційно аналітичні продукти міжнародних цінових агентств та компаній (Argus Media Ltd, FastMarkets, IHS Markit Ltd, Refinitiv Holdings Ltd, S&P Global Platts), а також інформаційно-аналітичні продукти двох національних підприємств Державного підприємства “Держзовнішінформ” та Державного підприємства “Укрпромзовнішекспертиза”. Але це вже було пов`язано із змінами в законодавстві, оскільки з 01.01.2021 набрав чинності перелік сировинних товарів, затверджений постановою КМУ від 09.12.2020 №1221, та одночасно втратив чинність перелік товарів, що мають біржове котирування, затверджений постановою КМУ від 08.09.2016 № 616.
Наведене свідчить про те, що у 2016-2017 роках Державна податкова служба України не використовувала такі джерела інформації та не володіла інформацією про методологію формування цін вказаних агентств. Використання даних джерел та додаткової інформації, отриманої податковим органом після періоду вчинення контрольованих операцій, суперечить вимогам ПК України. 
Отже, бази даних Argus та Refinitiv Agriculture Research не можуть бути використані в цілях застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни. В свою чергу, відповідач не що позивач не мав право застосовувати використані джерела інформації.
Крім того, суд першої інстанції вважав, що джерела інформації Argus та Refinitiv не могли бути використані з метою застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни оскільки в процесі розгляду справи встановлено, що інформація, що представлена в останніх, відображала лише один чи два критерії з усіх, що суттєво впливали на ціну товару (характеристика товару, обсяги поставки, розподілення функцій, умови розподілення ризиків, строки виконання договорів, умови здійснення платежів розмір звичайних надбавок та знижок, характеристика ринку товарів, бізнес-стратегії компаній).
Жодне з вищенаведених джерел не дає повну інформацію, що дозволяло оцінити умови операцій як зіставні. Поряд з цим, вказані джерела не містили інформацію про те, чи включала статистична інформація виключно дані про неконтрольовані операції та чи включено в обсяг статистичних даних пропозиції на ринку, угоди по яким не були укладені та виконані.
Також порівнюючи договірну ціну на реалізацію товарів, відповідачем не враховано фактори, які визначають таку порівнянність, належним чином не проаналізовано та не співставлено такі суттєві умови договорів, як то момент (дата) підписання специфікацій до договорів, кількість товару, строки поставки, строки оплати товару, розподіл обов`язків сторін контракту та інших умов, умови поставки, об`єм поставленого товару, які безпосередньо впливають на формування ціни контракту та є його обов`язковими умовами, як і не було також співставлено (враховано) і існуючі надбавки чи знижки до ціни, маркетингову політику, у тому числі при просуванні товарів (робіт, послуг) на ринки, а також інші об`єктивні умови, що можуть впливати на ціну, аналіз рівня справедливих ринкових цін на ідентичні товари на ринку.
Суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем документально не доведено помилковості розрахунків, зроблених позивачем при зіставлені ціни експортних операцій із ринковим діапазоном з використаних джерел інформації при застосуванні методу порівняльної неконтрольованої ціни до контрольованої операції, не спростовано висновків, зроблених за результатами проведення аналізу співставних неконтрольованих операцій, тому задовольнив позовні вимоги.
Суд визнає висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ГУ ДПС у Кіровоградській області проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Капітанівське ЗЗП» з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» під час здійснення контрольованих операцій з експорту пшениці, кукурудзи, цукру, шроту соняшникового з контрагентом-нерезидентом Prianex Holdings Limited (Республіка Кіпр) за звітні 2016-2017 роки, за результатами якої складено акт 01 січня 2025 року №1/11-28-23/34724540, яким встановлено порушення ТОВ «Капітанівське ЗЗП» податкового законодавства щодо дотримання принципу «витягнутої руки», а саме підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, підпункту 140.5.1 пункту 140.5 статті 140, підпунктів 39.1.1, 39.1.3, підпункту 39.2.1.3 підпункту 39.3.2.1, підпунктів 39.3.2.2, 39.3.2.3, 39.3.2.9, 39.3.3.1, 39.3.3.2, 39.3.3.3, 39.5.3.1 статті 39 Податкового кодексу України, внаслідок чого завищено від`ємне значення об`єкту оподаткування з податку на прибуток платника податків за 2016 рік в сумі 7 998 486 грн та за 2017 рік в сумі 2 450 047 грн. 
ГУ ДПС у Кіровоградській області 06 лютого 2025 року прийнято податкове повідомлення-рішення № 00010272300 про зменшення ТОВ «Капітанівське ЗЗП» від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
Спірним в цій справі є питання правомірності застосування платником податків методу трансфертного ціноутворення та, як наслідок, правомірності визначення розміру об`єкта оподаткування контрольованих операцій.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України, застосовується судом у редакції, чинній на час виникнення правовідносин), який зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. 
Підпунктом 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 ПК України установлено, що об`єктом оподаткування є:
прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Відповідно до підпункту 140.5.4 пункту 140.5 статті 140 ПК України фінансовий результат податкового (звітного) періоду збільшується: 
на суму 30 відсотків вартості товарів, у тому числі необоротних активів, робіт та послуг (крім операцій, зазначених у пункті 140.2 та підпункті 140.5.6 цього пункту, та операцій, визнаних контрольованими відповідно до статті 39 цього Кодексу), придбаних у:
неприбуткових організацій, внесених до Реєстру неприбуткових установ та організацій на дату такого придбання, крім випадків, коли сума вартості товарів, у тому числі необоротних активів, робіт та послуг, придбаних у таких організацій, сукупно протягом звітного (податкового) року не перевищує 25 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, та крім бюджетних установ і неприбуткової організації, яка є об`єднанням страховиків, якщо участь страховика у такому об`єднанні є умовою проведення діяльності такого страховика відповідно до закону;
нерезидентів (у тому числі пов`язаних осіб - нерезидентів), зареєстрованих у державах (на територіях), зазначених у підпункті 39.2.1.2 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 статті 39 цього Кодексу.
Вимоги цього підпункту не застосовуються платником податку, якщо операція не є контрольованою та сума таких витрат підтверджується платником податку за цінами, визначеними за принципом "витягнутої руки", відповідно до процедури, встановленої статтею 39 цього Кодексу, але без подання звіту.
При цьому, якщо ціна придбання товарів, у тому числі необоротних активів, робіт та послуг перевищує їх ціну, визначену відповідно до принципу "витягнутої руки", встановленого статтею 39 цього Кодексу, коригування фінансового результату до оподаткування здійснюється на розмір різниці між вартістю придбання та вартістю, визначеною виходячи з рівня ціни, визначеної за принципом "витягнутої руки";
Питання трансфертного ціноутворення регулюється статтею 39 ПК України, відповідно до підпунктів 39.1.1 - 39.1.4 пункту 39.1 платник податку, який бере участь у контрольованій операції, повинен визначати обсяг його оподатковуваного прибутку відповідно до принципу "витягнутої руки".
Обсяг оподатковуваного прибутку, отриманого платником податку, який бере участь в одній чи більше контрольованих операціях, вважається таким, що відповідає принципу "витягнутої руки", якщо умови зазначених операцій не відрізняються від умов, що застосовуються між непов`язаними особами у співставних неконтрольованих операціях.
Якщо умови в одній чи більше контрольованих операціях не відповідають принципу "витягнутої руки", прибуток, який був би нарахований платнику податків в умовах контрольованої операції, що відповідає зазначеному принципу, включається до оподатковуваного прибутку платника податку.
Встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" проводиться за методами, визначеними пунктом 39.3 цієї статті, з метою перевірки правильності, повноти нарахування та сплати податку на прибуток підприємств.
За положеннями підпункту 39.2.1.3 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 статті 39 ПК України для контрольованих операцій з вивезення у митному режимі експорту та/або ввезення у митному режимі імпорту товарів, що мають біржове котирування, встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" з метою оподаткування доходів (прибутку, виручки) платників податків, що є сторонами контрольованої операції, здійснюється за методом порівняльної неконтрольованої ціни.
Для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу "витягнутої руки" використовується діапазон цін на такі товари, що склалися на товарній біржі. Перелік товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для кожної групи товарів визначається Кабінетом Міністрів України. Діапазон цін розраховується згідно з порядком, визначеним в абзаці четвертому підпункту 39.3.2.3 цієї статті, на підставі біржових котирувань відповідного товару за декаду, що передує проведенню контрольованої операції, а в разі контрольованої операції, яка здійснюється на підставі форвардного або ф`ючерсного контракту, - на підставі форвардних або ф`ючерсних біржових котирувань відповідного товару за декаду, що передує даті укладення відповідного форвардного або ф`ючерсного контракту, за умови що платник податків повідомить центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову та митну політику, про укладення такого контракту з використанням засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог закону щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису протягом 10 робочих днів з дня укладення відповідного форвардного або ф`ючерсного контракту. Форма такого повідомлення затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Зазначені ціни підлягають коригуванню з урахуванням обсягу контрольованої операції, умов оплати та постачання товарів, якісних характеристик, транспортних витрат.
У разі застосування платником податків для встановлення відповідності умов таких операцій принципу "витягнутої руки" методів, зазначених у підпунктах 39.3.1.2-39.3.1.5 підпункту 39.3.1 пункту 39.3 статті 39 цього Кодексу, платник податків повинен до 1 травня року, що настає за звітним, подати до контролюючого органу, в якому він перебуває на обліку, письмову інформацію в довільній формі, в якій зазначаються дані про всіх пов`язаних з платником податків осіб, які брали участь у ланцюгу купівлі-продажу таких товарів (до першого непов`язаного контрагента).
Інформація повинна містити дані про рівень показників рентабельності пов`язаних осіб, які є найбільш доцільними виходячи із фактів та обставин здійснення операції, відповідно до застосованого платником податків методу встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки".
У разі коли платник податків не подасть таку інформацію або подана інформація не містить усіх даних, достатніх для перевірки відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки", контролюючий орган має право визначити рівень ціни контрольованої операції, що відповідає принципу "витягнутої руки", за методом порівняльної неконтрольованої ціни самостійно.
Критерії використання методів встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" визначені у підпункті 39.3.2 пункту 39.3 статті 39 ПК України, відповідно до підпункту 39.3.2.1 якого відповідність умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" визначається за допомогою застосування методу трансфертного ціноутворення, який є найбільш доцільним до фактів та обставин здійснення контрольованої операції.
Найбільш доцільний метод трансфертного ціноутворення обирається з урахуванням таких критеріїв:
доцільності обраного методу відповідно до характеру контрольованої операції, що визначається, зокрема, на основі результатів функціонального аналізу контрольованої операції (з урахуванням виконуваних функцій, використовуваних активів і понесених ризиків);
наявності повної та достовірної інформації, необхідної для застосування обраного методу та/або методів трансфертного ціноутворення;
ступеня зіставності між контрольованими і неконтрольованими операціями, включаючи надійність коригувань зіставності, якщо такі застосовуються, які можуть використовуватися для усунення розбіжностей між такими операціями.
Платник податку з урахуванням зазначених критеріїв використовує будь-який метод, який він вважає найбільш доцільним, однак у разі, коли існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни.
У разі коли з урахуванням таких критеріїв метод ціни перепродажу або метод "витрати плюс" та метод чистого прибутку або розподілення прибутку можуть застосовуватися платником податку з однаковою надійністю, застосовується метод ціни перепродажу або метод "витрати плюс".
Платник податку може не застосовувати більше одного методу для визначення того, чи відповідають умови контрольованої операції принципу "витягнутої руки".
Якщо платник податків використав метод, що відповідає положенням цієї статті, встановлення контролюючим органом відповідності умов контрольованих операцій платника податків принципу "витягнутої руки" базується на тому методі трансфертного ціноутворення, який застосовується платником податків, за винятком випадків, коли контролюючий орган обґрунтує, що метод, який застосовується платником податків, не є найбільш доцільним.
Контролюючий орган не має права застосовувати під час встановлення відповідності умов контрольованих операцій платника податків принципу "витягнутої руки" інший метод трансфертного ціноутворення, ніж зазначений у договорі про попереднє узгодження ціноутворення.
Згідно з підпунктом 39.3.2.2 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 статті 38 ПК України якщо під час застосування методів трансфертного ціноутворення порівняння ціни або рентабельності в контрольованій операції проводиться з цінами або показниками рентабельності кількох зіставних неконтрольованих операцій або юридичних осіб, які не здійснюють операції з пов`язаними особами, обов`язково використовується діапазон цін (рентабельності).
Підпунктом 39.3.2.3 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 статті 39 ПК України установлено, що якщо ціна в контрольованій операції або відповідний показник рентабельності контрольованої операції перебуває:
в межах діапазону, вважається, що умови контрольованої операції відповідають принципу "витягнутої руки";
поза межами діапазону цін (рентабельності), розрахунок податкових зобов`язань платника податків у контрольованій операції проводиться відповідно до ціни (показника рентабельності), яка (який) дорівнює значенню медіани такого діапазону (крім випадків проведення платниками податків самостійного коригування відповідно до підпункту 39.5.4 пункту 39.5 цієї статті).
Порядок розрахунку діапазону цін (рентабельності) та медіани діапазону цін (рентабельності) затверджується Кабінетом Міністрів України.
Застосування для цілей оподаткування медіани діапазону цін (рентабельності) здійснюється за умови, що це не призведе до зменшення суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.
Як визначено підпунктом 39.3.2.9 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 статті 39 ПК України, інформація про зіставних юридичних осіб для розрахунку фінансових показників, зазначених у підпункті 39.3.2.5 цього підпункту, використовується у разі одночасного дотримання таких умов:
1) якщо зіставна юридична особа проводить діяльність, зіставну із діяльністю платника податків у межах контрольованої операції, та виконує зіставні функції, пов`язані з такою діяльністю. Зіставлення діяльності визначається з урахуванням видів економічної діяльності згідно з КВЕД ДК 009:2010, а також міжнародними класифікаторами;
2) якщо зіставна юридична особа не має збитків за даними бухгалтерської (фінансової) звітності більш ніж в одному звітному періоді у періодах, які використовуються для розрахунку відповідних фінансових показників;
3) якщо зіставна юридична особа не володіє прямо та/або опосередковано корпоративними правами іншої юридичної особи з часткою такої участі більше 20 відсотків або не має як учасника (акціонера) юридичну особу з часткою прямої (опосередкованої) участі більше 20 відсотків.
Згідно з підпунктом 39.3.3.1 підпункту 39.3.3 пункту 39.3 статті 39 ПК України метод порівняльної неконтрольованої ціни полягає у порівнянні ціни, застосованої у контрольованій операції, з ціною у зіставній (зіставних) неконтрольованій (неконтрольованих) операції (операціях), які фактично здійснені платником податків (іншими особами) або на підставі інформації, отриманої з джерел, визначених підпунктом 39.5.3 пункту 39.5 цієї статті.
Відповідно до підпункту 39.3.3.3 підпункту 39.3.3 пункту 39.3 статті 39 ПК України порівняння ціни контрольованої операції з ціною зіставних неконтрольованих операцій проводиться на підставі інформації про ціни, застосовані протягом періоду, який аналізується, зокрема інформації про ціни на найближчу до дня здійснення контрольованої операції дату.
У разі здійснення контрольованої операції на підставі форвардного або ф`ючерсного контракту порівняння цін проводиться на підставі інформації про форвардні або ф`ючерсні ціни на найближчу до дати укладення відповідного форвардного або ф`ючерсного контракту дату (за умови, що платник податків повідомить центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову та митну політику, про укладення такого контракту засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог закону щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису протягом 10 робочих днів з дня укладення відповідного форвардного або ф`ючерсного контракту).
За положеннями підпункту 39.5.3.1 підпункту 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 ПК України платник податків та контролюючий орган використовують джерела інформації, які містять відомості, що дають можливість зіставити комерційні та фінансові умови операцій згідно з підпунктом 39.2.2 пункту 39.2 цієї статті, зокрема:
а) інформацію про зіставні неконтрольовані операції платника податків, а також інформацію про зіставні неконтрольовані операції його контрагента - сторони контрольованої операції з непов`язаними особами;
б) будь-які інформаційні джерела, що містять відкриту інформацію та надають інформацію про зіставні операції та осіб;
в) інші джерела інформації, з яких інформація отримана платником податків з дотриманням вимог законодавства та які надають інформацію про зіставні операції та осіб, за умови що платник податків надасть таку інформацію контролюючому органу;
г) інформацію, отриману контролюючим органом у рамках укладених Україною міжнародних угод.
Якщо платник податків з метою встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" за методами, визначеними пунктом 39.3 цієї статті, використав джерела інформації, передбачені підпунктом 39.5.3.1 підпункту 39.5.3 цього пункту, контролюючий орган використовує ті самі джерела інформації, якщо не доведено, що інші джерела інформації дають можливість отримати вищий рівень зіставності комерційних та фінансових умов операцій (підпункт 39.5.3.2 підпункту 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 ПК України).
Для зіставлення з метою оподаткування умов контрольованих операцій з умовами неконтрольованих операцій контролюючий орган не має права використовувати інформацію, яка не є загальнодоступною (зокрема інформацію, доступ до якої наявний тільки у органів державної влади) (підпункт 39.5.3.3 підпункту 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 ПК України).
Предметом податкового контролю в межах проведеної документальної перевірки, оформленої актом №17981/11-28-23/34724540 від 31 грудня 2024 року, є контрольовані операції ТОВ «Капітанівське ЗЗП» в період з 01 січня 2016 року по 31 грудня 2017 року з контрагентом-нерезидентом Prianex Holdings Limited (Республіка Кіпр) з експорту продукції агропромислового комплексу (кукурудзи 3-го класу врожаю 2015 року, пшениці м`якої 2-го класу врожаю 2015 року, пшениці м`якої 3-го класу врожаю 2015 року, пшениці м`якої 6-го класу врожаю 2015 року, пшениці м`якої 3-го та 5-го класу врожаю 2015 року, цукру білого кристалічного, шроту соняшникового гранульованого врожаю 2016 року, олії соняшникової нерафінованої наливом, олії соняшникової нерафінованої 1-го ґатунку 2017 року виробництва наливом, компенсація втрат, понесених з приймання розміщення та зберігання пшениці на терміналі) на загальну суму 379 690 645,11 грн.
Товар, що експортувався в рамках контрольованої операції (кукурудза, пшениця, цукор), входять до Переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних біржах для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 616 від 08 вересня 2016 року. 
Щодо контрольованих операцій з експорту пшениці протягом 2016-2017 років суд зазначає наступне. 
Відповідність умов контрольованої операції з експорту пшениці принципу «витягнутої руки» визначено платником податків за допомогою застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни із використанням інформації щодо котирування на світових товарних біржах.
Так, для операцій з експорту пшениці застосовано інформація щодо котирування на біржі Євронекст та Чиказькій товарній біржі; для операцій з експорту цукру застосовано інформацію щодо котирування на Міжконтинентальній біржі (ІСЕ), Чиказькій товарній біржі (CME, NYMEX); для операцій з експорту кукурудзи застосовано інформацію про котирування на Чиказькій товарній біржі, Міжконтинентальній біржі та Зерновій біржі Міннеаполіса.
За позицією контролюючого органу інформація про біржові котирування використанні таких джерел не може бути використана для аналізу відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», оскільки внаслідок аналізу умов специфікацій ф`ючерсних контрактів зроблено висновок про відмінність якісних характеристик товару, реалізованого в рамках контрольованих операцій, з продукцією, що котирується на біржах; недоступність інформації про якісні характеристики фактично поставленої біржової продукції, тобто неможливо достовірно оцінити вплив таких розбіжностей на ціну товару неможливо, що унеможливлює проведення обґрунтованого коригування. 
При цьому контролюючий орган застосував метод порівняльної неконтрольованої ціни з використанням інших джерел інформації, визначених підпунктом 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 ПК України, а саме інформаційного бюлетеня «Огляд цін українського та світового товарних ринків» (ДП «Держзовнішінформ») за 2016-2017 роки, інформаційного видання «Дайджест цін товарів на світових ринках» ДП «Укрпромзовнішекспертиза» за 2016 рік, бази даних Argus за 2016-2017 роки та Refinitiv Agriculture Research за 2017 рік.
Оцінюючи правомірність використання контролюючим органом інформації бази даних Argus за 2016-2017 роки та Refinitiv Agriculture Research за 2017 рік, суд виходить з наступного.
ДПС України в узагальнюючих консультаціях до 2021 року не використовувалась інформація ресурсу Refinitiv, коли цей ресурс згадано ДПС України у переліку джерел інформації для отримання котирувальних цін на сировинні товари, в який увійшли інформаційно аналітичні продукти міжнародних цінових агентств та компаній (Argus Media Ltd, FastMarkets, IHS Markit Ltd, Refinitiv Holdings Ltd, S&P Global Platts), а також інформаційно-аналітичні продукти двох національних підприємств ДП «Держзовнішінформ» та ДП «Укрпромзовнішекспертиза».
При цьому використання інформації наведених джерел пов`язано із набрання чинності з 01 січня 2021 року Переліку сировинних товарів, затвердженого?постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року №1221, та втратою чинності Переліком товарів, що мають біржове котирування, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 вересня 2016 року?№ 616.
Отже, протягом 2016-2017 років ДПС України не використовувались наведені джерела інформації, контролюючий орган не володіла інформацією про методологію формування цін вказаних агентств.
Суд зауважує, що використання даних джерел та додаткової інформації, отриманої контролюючим органом після періоду вчинення контрольованих операцій, суперечить вимогам ПК України. 
Відтак, суд доходить до висновку про протиправність застосування баз даних Argus та Refinitiv Agriculture Research, інформація з яких використана контролюючим органом при застосуванні методу порівняльної неконтрольованої ціни.
Суд звертає увагу, що за положеннями підпункту 39.5.3.2 підпункту 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 ПК України якщо платник податків з метою встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" за методами, визначеними пунктом 39.3 цієї статті, використав джерела інформації, передбачені підпунктом 39.5.3.1 підпункту 39.5.3 цього пункту, контролюючий орган використовує ті самі джерела інформації, якщо не доведено, що інші джерела інформації дають можливість отримати вищий рівень зіставності комерційних та фінансових умов операцій.
Відтак, контролюючий орган має право використовувати інші джерела інформації, ніж використав платник податків, з метою встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки», проте саме на контролюючий орган у такому разі покладається обов`язок із доведення, що інші джерела інформації дають можливість отримати вищий рівень зіставності комерційних та фінансових умов операцій.
В цьому випадку відповідачем не доведено, що використання цих джерел інформації (Argus та Refinitiv) дає можливість отримати вищий рівень зіставності комерційних та фінансових умов операцій, адже інформація з цих джерел відображала лише один чи два критерії з усіх, що суттєво впливали на ціну товару (характеристика товару, обсяги поставки, розподілення функцій, умови розподілення ризиків, строки виконання договорів, умови здійснення платежів розмір звичайних надбавок та знижок, характеристика ринку товарів, бізнес-стратегії компаній), тобто жодне з вищенаведених джерел не дає повну інформацію, що дозволяло оцінити умови операцій як зіставні. Більш того, ці джерела інформації не дають можливість отримати вищий рівень зіставності комерційних та фінансових умов операцій.
Судом першої інстанції при оцінці правомірності застосування контролюючим органом цих джерел інформації (Argus та Refinitiv) цілком обґрунтовано застосовано правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 11 вересня 2025 року у справі №120/8569/24, відповідно до якого, зважаючи на те, що інформаційно-аналітичні продукти цінового агентства Argus Media Ltd та інформаційно-аналітичні продукти Refinitiv Holdings Ltd були визначені у Рекомендованому (невиключному) переліку джерел інформації для отримання котирувальних цін згідно з пп. 39.3.3.4 ст. 39 ПКУ, опублікованому на сайті ДПС України станом лише на 30.12.2020 року, то використання даних джерел та додаткової інформації отриманої податковим органом після періоду вчинення контрольованих операцій суперечить вимогам ПКУ.
Стосовно доводів апелянта про те, що платником невірно визначено дати контрольованих операцій, а отже неправомірно здійснено обрахунок відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», за методом порівняльної неконтрольованої ціни, використовуючи як джерела інформації котирування світових товарних бірж, а якісні характеристики, базис поставки та інші характеристики операцій експортованої продукції, по яким надані цінові котирування Refinitiv Agriculture Research та Agritel, відповідають умовам контрактів в контрольованих операціях, що є предметом перевірки, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що платником податків з метою приведення у зіставні умови цін, сформованих на біржах, з умовами контрольованих операція проведені відповідні коригування, які спрямовані на усунення відмінностей, які маю істотний вплив на ціну, а саме на термін поставки; коригування на якість товару; коригування на вартість перевалки товару в порту.
При цьому можливість проведення таких котирувань передбачена положеннями підпункту 39.2.2. пункт 39.1 статті 39 ПК України.
На підставі сформованих цін (біржових котирувань з урахуванням зазначених коригувань) позивачем проведено розрахунок ринкового діапазону цін за правилами визначеними Порядком розрахунку діапазону цін (рентабельності) та медіани такого діапазону для цілей трансфертного ціноутворення, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України від 4 червня 2015 року № 381.
Щодо контрольованих операцій з експорту шроту соняшникового у 2017 році суд зазначає наступне.
ТОВ «Капітанівське ЗЗП» відповідність умов контрольованих операцій з експорту шроту соняшникового у 2017 році принципу «витягнутої руки» визначено за допомогою застосування методу «витрати плюс» та дослідження показника валової рентабельності собівартості, а контролюючий орган використав метод порівняльної неконтрольованої ціни та проводив дослідження ціни.
За положеннями підпункту 39.2.1.3 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 статті 39 ПК України якщо платник податків використав метод, що відповідає положенням цієї статті, встановлення контролюючим органом відповідності умов контрольованих операцій платника податків принципу "витягнутої руки" базується на тому методі трансфертного ціноутворення, який застосовується платником податків, за винятком випадків, коли контролюючий орган обґрунтує, що метод, який застосовується платником податків, не є найбільш доцільним.
Відтак, контролюючий орган має довести, що метод, застосований позивачем («витрати плюс»), не є найбільш доцільним щодо визначення відповідності умов контрольованих операцій платника податків з експорту шроту соняшникового у 2017 році принципу "витягнутої руки", а таким доцільним методом є порівняльної неконтрольованої ціни, проте контролюючим органом це не доведено.
У спростування доводів апелянта з цього питання суд зазначає наступне.
Найбільш доцільний метод трансфертного ціноутворення обирається з числа методів, наведених у підпункті 39.3.1 пункту 39.3 статті 39 ПК України, з урахуванням наступних критеріїв:
доцільність обраного методу відповідно до характеру контрольованої операції, що визначається, зокрема, на основі результатів функціонального аналізу контрольованої операції (з урахуванням виконуваних функцій, використовуваних активів і понесених ризиків);
наявність повної та достовірної інформації, необхідної для застосування обраного методу та/або методів трансфертного ціноутворення;
ступень порівнюваності між контрольованими і неконтрольованими операціями, включаючи надійність коригувань порівнюваності, якщо такі застосовують, які можуть використовуватися для усунення розбіжностей між такими операціями.
За положеннями підпункту 39.2.2.3 пункту 39.2 статті 39 ПК України визначення зіставності комерційних та/або фінансових умов операцій з умовами контрольованої операції може здійснюватися, зокрема, але не виключно, за результатами аналізу кількості товарів, строків виконання господарських зобов`язань, умов проведення платежів, офіційного курсу гривні до іноземної валюти, розміру звичайних надбавок чи знижок до ціни товарів та розподілу прав та обов`язків між сторонами операції.
Разом з тим, позивач доречно звертає увагу, що порівняти розмір звичайних надбавок чи знижок до ціни товарів та розподіл прав та обов`язків між сторонами операції неможливо, оскільки джерела котирувальних цін не містять таку інформацію, при цьому кількість товарів у контрольованих операціях може не збігатися з даними про обсяг, на яких здійснюється публікація котирувальних цін джерелами.
Суд зауважує, що пріоритет для використання методу порівняльної неконтрольованої ціни може бути наданий лише у випадку, якщо метод порівняльної неконтрольованої ціни є однаково доцільним до застосування разом із іншими методами визначення відповідності операції принципу «витягнутої руки», а саме якщо платник податків та податковий орган можуть бути впевнені в достовірності результатів застосування цього методу.
Отже, право вибору методу та оцінка його доцільності належать платнику податків, а категорія «доцільності» є такою, що має перевагу над категорією «пріоритетності», закріпленої у підпункті 39.3.2.1 пункту 39.3 статті 39 ПК України. 
За позицією апелянта використання методу «витрати плюс» із застосуванням показників валової рентабельності собівартості зовнішніх зіставних компаній не є можливим, проте констатація цього висновку жодним чином не обґрунтовує недоцільність застосування позивачем методу «витрати плюс» як найбільш доцільного методу для аналізу контрольованої операції на момент її здійснення.
Відтак, суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що твердження щодо можливості використання методу порівняльної неконтрольованої ціни без належного обґрунтування є недостатнім для того, щоб вважати більш доцільним застосування є недостатньо аргументовано в Акті, а відтак - є не доведеними. ГУ ДПС у Кіровоградській області не наводить аргументів, які б вказували на доцільність застосування позивачем щодо контрольованих операцій з експорту шроту соняшникового у 2017 році саме методу порівняльної неконтрольованої ціни, а не методу «витрати плюс».
Стосовно твердження відповідача про пріоритетність методу порівняльної неконтрольованої ціни суд зазначає, що положення про пріоритетність методу порівняльної неконтрольованої ціни застосовується тільки за умови однакової надійності застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни та інших методів, а відповідач мав детально обґрунтувати питання саме доцільності використання методу порівняльної неконтрольованої ціни та належним чином обґрунтувати ненадійність методу «витрати плюс» для спірних операцій. 
Більш того, відповідачем, як вказано вище, безпідставно застосовано інформаційно-аналітичні продукти цінового агентства Argus Media Ltd та інформаційно-аналітичні продукти Refinitiv Holdings Ltd, про що зазначено вище.
Підсумовуючи викладене, суд погоджує висновок суду першої інстанції про недоведеність відповідачем помилковості розрахунків, зроблених позивачем при зіставлені ціни експортних операцій із ринковим діапазоном з використаних джерел інформації при застосуванні методу порівняльної неконтрольованої ціни до контрольованої операції та не спростовано висновків, зроблених за результатами проведення аналізу співставних неконтрольованих операцій, та, відповідно, про протиправність зменшення позивачу від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн податковим повідомленням-рішенням від 06 лютого 2025 року №00010272300.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2026 року в справі №340/4656/25 залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2026 року в справі №340/4656/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення 08 липня 2026 року та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 13 липня 2026 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва 

суддя С.М. Іванов 

суддя В.Є. Чередниченко