КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2026 року м. Київ №320/29029/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "БЛОКБАСТЕР-КИЇВ" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю "БЛОКБАСТЕР-КИЇВ" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 22.02.02024 №125650411.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Балаклицький А.І.) відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.
Згідно із частиною першою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута цим самим суддею, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи. 
Обґрунтовуючи позовні вимоги ТОВ «Блокбастер-Київ» зазначило про те, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних була спричинена неправомірними діями контролюючого органу, який заднім числом виключив підприємство з реєстру платників єдиного податку, несвоєчасно повідомив про таке рішення та із затримкою поновив реєстраційний ліміт у системі електронного адміністрування ПДВ. Після усунення зазначених перешкод товариство протягом встановленого строку зареєструвало всі податкові накладні, тому підстави для застосування штрафних санкцій були відсутні. Позивач також посилається на відсутність своєї вини та на те, що прострочення виникло виключно внаслідок неправомірних дій податкового органу.
Ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає про те, що камеральною перевіркою встановлено порушення ТОВ «Блокбастер-Київ» граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування у квітні-червні 2023 року, у зв`язку з чим правомірно прийнято податкове повідомлення-рішення про застосування штрафних санкцій. ГУ ДПС вказує, що після набрання чинності Законом №2260-ІХ відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується на загальних підставах. Позивач не подавав заяву та документи відповідно до наказу Міністерства фінансів України №225 щодо неможливості виконання податкового обов`язку, а тому підстави для звільнення від відповідальності відсутні. Крім того, спірні податкові накладні були складені вже після переходу підприємства із спрощеної системи оподаткування зі ставкою 2 %, тому положення щодо звільнення від відповідальності до них не застосовуються. Відповідач наполягає, що податкове повідомлення-рішення відповідає вимогам Податкового кодексу України та прийняте у межах наданих повноважень. 
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Блокбастер-Київ» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. За результатами перевірки складено акт від 29.01.2024 №6130/Ж5/26-15-04-11-03/34817671, яким встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, складених у квітні-червні 2023 року, на загальну суму ПДВ 86 481,58 грн. 
На підставі зазначеного акта Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 22.02.2024 №125650411, яким до ТОВ «Блокбастер-Київ» застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 86 481,58 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування. 
Матеріали справи містять лист ТОВ «Блокбастер-Київ» від 04.04.2024 №11, адресований ГУ ДПС у м. Києві, щодо надання роз`яснень стосовно відображеного в інтегрованій картці платника грошового зобов`язання з податку на додану вартість у сумі 86 481,58 грн. У відповідь ГУ ДПС у м. Києві листом від 29.04.2024 №42957/6/26-15-04-11-08 надало позивачу копію податкового повідомлення-рішення №125650411 від 22.02.2024 та відповідні роз`яснення. 
Матеріалами справи також підтверджується, що рішенням ГУ ДПС у м. Києві від 25.04.2023 №438/26-15-04-16-12 ТОВ «Блокбастер-Київ» виключено з реєстру платників єдиного податку з 01.04.2023. Копію зазначеного рішення товариство отримало 08.05.2023. 
У матеріалах справи містяться документи щодо функціонування системи електронного адміністрування ПДВ, зокрема витяг із системи електронного адміністрування ПДВ та лист ГУ ДПС у м. Києві від 23.05.2023 №42217/6/26-15-04-04-08, в якому зазначено про направлення запиту до ДПС України з метою вирішення питання щодо збільшення реєстраційної суми в системі електронного адміністрування ПДВ. 
Згідно з актом камеральної перевірки, реєстрація податкових накладних та розрахунків коригування, перелік яких наведено в акті, здійснена у липні 2023 року, зокрема у період з 07.07.2023 по 19.07.2023. Відомості про дати складання, дати реєстрації, кількість днів прострочення, суму ПДВ та розмір застосованих штрафних санкцій наведені у додатку до податкового повідомлення-рішення та в акті перевірки. 
На підставі зазначеного акта камеральної перевірки Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 22.02.2024 №125650411, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю «Блокбастер-Київ» застосовано штрафні (фінансові) санкції за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у загальному розмірі 86 481,58 грн.
Не погоджуючись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Блокбастер-Київ» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з цим адміністративним позовом про визнання його протиправним та скасування.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК України, серед іншого, регламентовано, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні».
Між тим, статтею 76 ПК України врегульовано порядок проведення камеральної перевірки.
Так, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України.
Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший пункту 201.10 статті 201 ПК України).
Пункт 201.10 статті 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, серед іншого:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом
Зважаючи на викладене, положення ПК України закріплюють обов`язок платників податку на додану вартість забезпечувати своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Зі свого боку, пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України установлює, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім окремо визначених видів податкових накладних) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Законом від 24 березня 2022 року № 2142-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану» було внесено зміни до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме: слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».
27 травня 2022 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року № 2260-IX (надалі - Закон № 2260-IX).
У цьому Законі підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції:
«У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику».
Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Отже, з 27 травня 2022 року припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Таким чином, податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
Також, Законом України від 12.01.2023 № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» доповнено підрозділ 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України пунктами 89 та 90 такого змісту:
"89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:
2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів."
Водночас, суд зазначає, що розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.10 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим. Зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 28.04.2025 у справі № 520/1792/24.
Також, суд зазначає про те, що Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ до Податкового кодексу України було внесено зміни, якими на період дії воєнного стану запроваджено особливий порядок оподаткування суб`єктів господарювання шляхом застосування спрощеної системи оподаткування зі ставкою єдиного податку у розмірі 2 відсотків доходу.
Відповідно до пункту 9 підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, на період застосування платником особливостей оподаткування, встановлених цим пунктом, реєстрація особи платником податку на додану вартість не анулюється, а призупиняється.
При цьому законодавцем прямо визначено, що на період застосування особливостей оподаткування призупиняються права та обов`язки, встановлені розділом V та підрозділом 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, у тому числі щодо формування податкового кредиту, складання та реєстрації податкових накладних, а також функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість.
Після припинення застосування особливостей оподаткування та повернення платника податків на систему оподаткування, на якій він перебував до обрання особливостей оподаткування, права та обов`язки платника податку на додану вартість підлягають відновленню.
Механізм відновлення функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість визначено пунктом 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569.
Згідно із зазначеною нормою на період застосування особливостей оподаткування за ставкою 2 відсотки обрахунок показників, визначених пунктом 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України, призупиняється.
Після припинення застосування особливостей оподаткування та відновлення реєстрації особи платником податку на додану вартість обрахунок зазначених показників продовжується, при цьому до відповідних показників враховуються операції, здійснені платником у порядку, визначеному Порядком № 569.
Таким чином, із наведених норм убачається, що законодавець пов`язує відновлення можливості повноцінного виконання платником обов`язків у сфері адміністрування податку на додану вартість не лише з формальним поновленням статусу платника ПДВ, а й із відновленням функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість, зокрема поновленням обрахунку показників, визначених статтею 200-1 Податкового кодексу України, які безпосередньо впливають на можливість реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Досліджуючи матеріали справи, суд установив, що рішенням Головного управління ДПС у м. Києві від 25.04.2023 позивача виключено з реєстру платників єдиного податку третьої групи, які застосовували особливості оподаткування, передбачені пунктом 9 підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, з 01.04.2023.
Таким чином, починаючи з 01.04.2023, позивач припинив застосування особливостей оподаткування за ставкою 2 відсотки та повернувся до системи оподаткування, на якій перебував до обрання такого спеціального режиму, у зв`язку з чим відповідно до вимог пункту 9 підрозділу 8 розділу ХХ Податкового кодексу України підлягали відновленню його права та обов`язки як платника податку на додану вартість.
Разом із тим, як встановлено судом із досліджених матеріалів справи, після припинення застосування позивачем спеціального режиму оподаткування фактичне відновлення функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість не відбулося одночасно із відновленням його статусу платника ПДВ.
Зокрема, листом Головного управління ДПС у м. Києві підтверджено, що після повернення позивача зі спеціального режиму оподаткування виникла необхідність звернення до Державної податкової служби України щодо збільшення реєстраційної суми (ліміту реєстрації) у системі електронного адміністрування ПДВ, оскільки відповідні показники СЕА ПДВ не були відновлені у повному обсязі.
Так, із листа контролюючого органу від 23.05.2023, наявного у матеріалах справи, убачається, що Головне управління ДПС у місті Києві зверталося до ДПС України щодо збільшення реєстраційної суми (ліміту реєстрації) позивача у системі електронного адміністрування ПДВ, оскільки після повернення позивача зі спрощеної системи оподаткування за ставкою 2 відсотки відповідні показники СЕА ПДВ не були відновлені у повному обсязі.
Наведене свідчить про те, що контролюючий орган визнав наявність технічних перешкод у функціонуванні системи електронного адміністрування ПДВ, які потребували додаткового втручання центрального органу ДПС для поновлення реєстраційної суми платника.
Крім того, з витягу із системи електронного адміністрування податку на додану вартість убачається, що станом на 06.07.2023 у системі вже відображався реєстраційний ліміт позивача, що свідчить про завершення відповідного перерахунку показників СЕА ПДВ на зазначену дату. 
Водночас з акту камеральної перевірки вбачається, що переважна більшість податкових накладних, за несвоєчасну реєстрацію яких застосовано штрафні санкції, була зареєстрована позивачем саме упродовж декількох днів після відображення у системі відповідного реєстраційного ліміту, а саме 07.07.2023, 10.07.2023, 12.07.2023, 14.07.2023, 18.07.2023 та 19.07.2023. 
Реєстрація спірних податкових накладних одразу після відновлення показників системи електронного адміністрування ПДВ у сукупності з листом контролюючого органу про необхідність збільшення реєстраційної суми свідчить про існування причинно-наслідкового зв`язку між невідновленням показників СЕА ПДВ та неможливістю своєчасної реєстрації позивачем податкових накладних.
Суд враховує, що відповідно до механізму функціонування системи електронного адміністрування ПДВ реєстрація податкових накладних безпосередньо залежить від наявності у платника достатньої реєстраційної суми, визначеної статтею 200-1 Податкового кодексу України. Відтак невідновлення такої реєстраційної суми унеможливлює виконання платником обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних.
При цьому відповідачем не надано належних і допустимих доказів того, що після припинення застосування позивачем особливостей оподаткування система електронного адміністрування ПДВ функціонувала належним чином, а позивач мав реальну технічну можливість своєчасно зареєструвати спірні податкові накладні до моменту відновлення відповідних показників.
Водночас наявні у справі докази у своїй сукупності свідчать, що до відновлення показників системи електронного адміністрування ПДВ позивач був об`єктивно позбавлений можливості здійснити реєстрацію спірних податкових накладних у встановлені законом строки.
Відповідно до пункту 109.1 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне діяння платника податків.
Положеннями статті 112 Податкового кодексу України передбачено, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності лише за умови наявності її вини, а платник податків не підлягає фінансовій відповідальності, якщо контролюючим органом не доведено, що він мав можливість дотриматися вимог податкового законодавства, проте не вжив достатніх заходів для їх дотримання.
Суд звертає увагу на те, що порушення граничного строку реєстрації податкових накладних не є безумовною підставою для застосування фінансової відповідальності. Контролюючий орган повинен довести наявність усіх елементів складу податкового правопорушення, у тому числі вину платника податків. Якщо несвоєчасне виконання податкового обов`язку зумовлено обставинами, які не залежали від волі платника податків, застосування штрафних санкцій суперечить положенням статей 109 та 112 Податкового кодексу України.
За встановлених обставин суд доходить висновку, що несвоєчасна реєстрація спірних податкових накладних була зумовлена неналежним відновленням функціонування системи електронного адміністрування ПДВ після повернення позивача зі спеціального режиму оподаткування, а не недобросовісною поведінкою чи бездіяльністю самого платника податків.
Отже, у спірних правовідносинах відсутня необхідна складова податкового правопорушення у вигляді вини позивача, що виключає можливість застосування до нього фінансової відповідальності, передбаченої статтею 120-1 Податкового кодексу України.
Додатково суд враховує наявну у матеріалах справи квитанцію контролюючого органу, якою документ не прийнято до реєстрації з підстав призупинення реєстрації позивача як платника ПДВ. Хоча зазначена квитанція не стосується безпосередньо реєстрації спірних податкових накладних, вона узгоджується з іншими доказами у справі та підтверджує існування у відповідний період проблем із відображенням статусу позивача в інформаційних системах контролюючого органу.
За таких обставин, спірне податкове повідомлення-рішення від 22.02.2024 №125650411 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Отже, позов слід задовольнити.
Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Під час звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується відповідною платіжною інструкцією.
Враховуючи задоволення позову, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 3028,00 грн пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень ГУ ДПС у м. Києві.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 22.02.2024 №125650411. 
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Блокбастер-Київ» (код ЄДРПОУ - 34817671) судовий збір у розмірі 3028 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ 44116011). 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголоення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.