Справа №442/5304/26 
Провадження №2/442/2302/2026 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2026 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області 
в складі: головуючого судді Нагірної О.Б.,
за участю секретаря судових засідань Лесович О.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобич в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 442/5304/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства,
встановила:
Заявник звернувся із заявою в порядку загального провадження, просить виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , як батька дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з актового запису про народження № 03, складеного 24 січня 2018 року виконавчим комітетом Підбузької селищної ради Дрогобицького району Львівської області, та внести відповідні зміни до актового запису про народження № 03, складеного 24 січня 2018 року виконавчим комітетом Підбузької селищної ради Дрогобицького району Львівської області, щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом виключення з нього відомостей про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , як батька дитини.
В обгрунтування заяви зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась дитина - ОСОБА_4 . 24 січня 2018 року виконавчим комітетом Підбузької селищної ради Дрогобицького району Львівської області було складено актовий запис про народження № 03. Відповідно до частини 1 статті 126 СК України, батьком дитини зазначено Позивача - ОСОБА_1 , громадянина України, а матір`ю дитини зазначено Відповідачку - ОСОБА_2 , громадянку України.
Дитина зареєстрована та проживає разом із Відповідачкою за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з реєстру територіальної громади № 2026/010594899 від 25 червня 2026 року.
Позивач та Відповідачка у шлюбі між собою не перебували. При цьому Позивач з 22 вересня 2007 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 (актовий запис про шлюб № 5, складений 22 вересня 2007 року виконавчим комітетом Новопетрівської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області), а тому походження дитини від батька було визначено саме за спільною заявою Позивача та Відповідачки відповідно до частини 1 статті 126 СК України. У відповідний період Позивач та Відповідачка підтримували близькі особистістосунки, внаслідок яких Відповідачка народила дитину. Враховуючи характер цих
стосунків, а також виходячи з пояснень Відповідачки, на момент реєстрації народження дитини у Позивача не виникало сумнівів у тому, що саме він є біологічним батьком дитини, у зв`язку з чим останній подав спільну із Відповідачкою заяву про визнання батьківства та погодився на внесення відомостей про нього як батька до актового запису про народження. При цьому Позивач не знав про відсутність між ним та дитиною кровного споріднення.
Однак у травні 2026 року під час телефонної розмови Відповідачка визнала, що Позивач не є біологічним батьком дитини. Зазначена розмова відбулася у присутності ОСОБА_6 , який безпосередньо чув її зміст та може підтвердити як факт визнання Відповідачкою відсутності кровного споріднення між Позивачем та дитиною, так і те, що до травня 2026 року Позивачу про вказані обставини відомо не було. Таким чином, Позивачу стали відомі обставини, які свідчать про відсутність кровного споріднення між ним та ОСОБА_3 .
Позивач вважає, що оскільки він не є біологічним батьком дитини, а тому наявність в актовому записі про народження дитини відомостей про нього як про батька не відповідає дійсному походженню дитини та порушує його права й охоронювані законом інтереси.
Наявність такого актового запису породжує для Позивача відповідні особисті немайнові та майнові правові наслідки як для особи, записаної батьком дитини. Водночас самостійно, без рішення суду, Позивач позбавлений можливості виключити відповідні відомості з актового запису про народження дитини.

09.07.2026 суддею направлено запит до Відділу АДР Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області щодо реєстрації місця проживання відповідача, що містяться в картотеці реєстраційного обліку.
Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 21.07.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, про що повідомити сторони, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також, позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення. Призначено підготовче судове засідання на 09.09.2026. 

В судове засідання сторони не з`явилися.
Від заявника надійшла заява про слухання справи у його відсутності та задоволення заяви про встановлення факту.
Від відповідачки надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує, підтверджує, що ОСОБА_1 не є біологічним батьком ОСОБА_3 .
У відповідності до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.
Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Суд приймає визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання відповідає вимогам чинного законодавства, інтересам сторін по справі, в свою чергу, не суперечить правам та інтересам інших осіб.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких в учасників справи, виникає спір.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Відповідно до актового запису про шлюб №5, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уклали шлюб 22.09.2007.

Відповідно до статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Згідно статті 5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини.
Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
За змістом положень статті 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Згідно з нормами ч.4 ст.3 СК України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
Сімейні правовідносини виникають на підставі кровного споріднення (родинних зв`язків), шлюбу чи усиновлення тоді, коли ці види правовідносин підпадають під сферу дії сімейного права. Тому родинність є підставою виникнення сімейних правовідносин лише тоді, коли з нею безпосередньо пов`язане сімейним законодавством настання певних правових наслідків.
Згідно ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.
Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.
Приймаючи до уваги вказані норми головним у даній справі є доведення відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, та дитиною, яке може бути підтверджено висновком судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи.
Із матеріалів справи вбачається, що відповідач визнала позовні вимоги та вказала, що позивач не є генетичним батьком дитини, тому питання в проведенні судової молекулярної генетичної експертизи відпало.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Підставою для задоволення позову є доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною. 
Відповідно до п. 2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.
Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006, роз`яснено судам, що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (ст.122, 124 СК України) так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (ст. 126, 127 СК).
Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2, з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
Відповідно до п. 2.16.4 Розділу ІІ Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.
Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача знайшли своє підтвердження, відповідач позов визнала, а тому позов слід задовольнити та внести відповідні зміни до актового запису про народження.
Керуючись ст.ст.132, 133, 134, 138 СК України, ст.ст.2, 4, 10, 12, 13, 19, 76-80, 82, 89, 133, 141, 247, 259, 263-265, 268, 272-273, 280-282, 354 ЦПК України, суд -
ухвалив:
позов задовольнити.
Виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , як батька дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з актового запису про народження № 03, складеного 24 січня 2018 року виконавчим комітетом Підбузької селищної ради Дрогобицького району Львівської області, та внести відповідні зміни до актового запису про народження № 03, складеного 24 січня 2018 року виконавчим комітетом Підбузької селищної ради Дрогобицького району Львівської області, щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом виключення з нього відомостей про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , як батька дитини.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Львівського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення виготовлено 15.09.2026

Суддя Нагірна О.Б.