Справа№ 309/3633/26 
Провадження № 1-кс/309/415/26

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
17 вересня 2026 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №12026071050000471 від 16.09.2026, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.332 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,- 

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.
Клопотання вмотивовано тим, що У ході досудового розслідування встановлено, 15.09.2026 в м. Хуст по вул. Воєводи Петенька Закарпатської області, працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканця АДРЕСА_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 мешканця АДРЕСА_2 , які мали намір перетнути Державний кордон України. Проведеними заходами встановлено, що невстановлена особа здійснювала організацію незаконного переправлення через державний кордон України ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за грошові кошти в сумі по 14 000 тисяч доларів США із кожного, які ОСОБА_5 та ОСОБА_6 передали в м. Чоп Закарпатської області.
15.08.2026 в ході проведення огляду який проводився в с. Яблунівка по вул.Вишнева, 1 Хустського району, у службовому кабінеті ОРВ НОМЕР_1 Прикордонного загону ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканця АДРЕСА_1 , моб. НОМЕР_2 було вилучено мобільний телефон марки «Айфон 17 Про МАХ» із ІМЕІ: НОМЕР_3 , який упаковано у спеціальний пакет №NPU 5027907, та грошові кошти у сумі 600 доларів США, які упаковано у спеціальний пакет № NPU 5027892.
Також, в ході проведення того ж огляду у ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 мешканця АДРЕСА_2 моб. НОМЕР_4 було вилучено мобільний телефон марки «Айфон 15 Про Макс» із ІМЕІ: НОМЕР_5 , який упаковано у спеціальний пакет №NPU 5027893 та грошові кошти у сумі 400 доларів США та 1000 гривень, які упаковано у спеціальний пакет №NPU 5027894. 
Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. 
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям зазначеним у частині 2 ст.167 КПК України, тобто критеріям тимчасово вилученого майна. 
На підставі викладеного, та у зв`язку з тим, що вилучені речі є речовими доказами у кримінальному провадженні, із якими необхідно провести ряд слідчих дій, зокрема детально оглянути мобільні телефони для встановлення особи, яка здійснювала організацію незаконного переправлення через Державний кордон України та згідно п. 4 ст. 2 ст. 167 КПК України відповідають критеріям тимчасово вилученого майна, однак в разі не накладення арешту їх необхідно негайно повернути, згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, особі у якої вилучено, що може привести до втрати чи знищення речових доказів, а тому просить клопотання задовольнити.
В судове засідання слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 не з`явився, саме клопотання містить прохання про розгляд питання без участі слідчого.
В судове засідання користувачі тимчасово вилученого майна ОСОБА_6 , ОСОБА_5 не з`явилися, судом здійснювалося їх повідомлення прос удовий розгляд за допомогою SMS-повідомлення (з огляду на стислі строки розгляду клопотання), які однак не доставлені з причин абонент тимчасово недоступний. У інший якийсь спосіб повідомити їх прос удовий розгляду суд позбавлений можливості, а тому вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.
При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.
Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи , що в судове засідання не з`явився слідчий та користувач та власник майна фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 132, 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя , –

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №12026071050000471 від 16.09.2026, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.332 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити.
Накласти арешт на: мобільний телефон марки «Айфон 17 Про МАХ» із ІМЕІ: НОМЕР_3 , який упаковано у спеціальний пакет №NPU 5027907, грошові кошти у сумі 600 доларів США, які упаковано у спеціальний пакет № NPU 5027892, мобільний телефон марки «Айфон 15 Про Макс» із ІМЕІ: НОМЕР_5 , який упаковано у спеціальний пакет №NPU 5027893 та грошові кошти у сумі 400 доларів США та 1000 гривень, які упаковано у спеціальний пакет №NPU 5027894.
В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 . 
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Повний текст ухвали виготовлено 17 вересня 2026 р. 

Слідчий суддя 
Хустського районного суду: ОСОБА_1