Справа№938/624/26
Провадження № 2/938/412/26 
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2026 року селище Верховина, Верховинський район, Івано-Франківська області
Верховинський районний суд Івано-Франківської області
в складі: головуючого судді    Бучинського А.Б., 
з участю секретаря судового засідання Ласкурійчук С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін за позовом Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство «АКЦЕНТ-БАНК» звернулося до Верховинського районного суду Івано-Франківської області із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором від 31.05.2025 у розмірі 66617,87 гривень.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що 31.05.2025 ОСОБА_1 уклала з АТ "А-Банк" кредитний договір №ABH0CT155101748715457955 на підставі якого отримала кредит у розмірі 60000,00грн строком на 24 місяці зі сплатою процентів у розмірі 85,00% щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн. Однак, ОСОБА_1 свої зобов`язання за договором не виконала, у встановлений договором строк обов`язкові платежі не вносила і станом на 07.05.2026 її борг становить 66617,87 грн., з них: 51023,94 грн. заборгованість за кредитом та 14808,16 грн. заборгованість по відсотках, 785,77 грн заборгованість по пені, що і стало підставою для звернення з позовом до суду.
Ухвалою судді від 12.05.2026 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 7-ий строк для усунення недоліків позовної заяви.
На виконання вимог ухвали суду від 12.05.2026, позивачем 15.05.2026 усунено недоліки позовної заяви.
Ухвалою судді від 18.05.2026 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов. 
Позивач явку представника в судове засідання 17.07.2026 не забезпечив, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку. В прохальній частині позовної заяви просить проводити розгляд справи без участі представника. Не заперечив проти заочного розгляду справи. 
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явилая, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася у встановленому законом порядку. Судові повістки про розгляд справи повернулися на адресу суду не врученими з підстав відсутності адресата за адресою місця проживання, що в силу положень ч.8 ст.128 ЦПК України є належним повідомленням відповідача про розгляд справи. Відзив на позов у строк встановлений судом, відповідач не подала.
Ухвалою суду від 17.07.2026 постановлено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, суд ухвалює судове рішення про наступне.
Судом встановлено, що 31.05.2025 ОСОБА_1 уклала з АТ «А-Банк» кредитний договір ABH0CT155101748715457955, який складається із Заяви Клієнта та Таблиці обчислення загальної вартості кредиту, які підписано підписано кваліфікованим електронним підписом за допомогою відкритого ключа 02156d2071790df73a9c23c51b5bd45d1763664a 2acaadf3256b646eee141a5
1ef.
Згідно Заяви про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101748715457955, відповідно до якої відповідач просила надати їй в АТ «А-БАНК» кредит за Послугою «Швидка готівка» на умовах: вид кредиту — Кредит на споживчі потреби, тип кредиту — Кредит строковий, мета отримання кредиту — Придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг, сума кредиту — 60000 грн. (Шістдесят тисяч гривень 00 копійок), строк кредиту - 24 місяць зі строком повернення до 2027-05-30 року включно, процентна ставка (фіксована) - 85 % на рік. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі платежу визначеного пунктом 7 цієї Заяви. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік, розмір щомісячного платежу — 5290.49 грн.
Згідно п.п.9-12 Заяви платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту - 4323345044236082. Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 126971.57 грн. Погашення заборгованості за Кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № НОМЕР_1 . У випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу.
До кредитного договору банк додав паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка" у якому зазначено основні умови кредитування.
Згідно п. 2.1.1.4.2 Умов та правил надання банківських послуг, у разі порушення Власником або Довіреною особою вимог чинного законодавства України та/або умов цього Договору та/або у разі виникнення Овердрафта Банк має право призупинити здійснення розрахунків по Картці (заблокувати Картку) та/або визнати Картку недійсною до моменту усунення зазначених порушень, а також вимагати дострокове виконання боргових зобов`язань у цілому або у визначеній Банком частці у разі невиконання Власником та/або Довіреною особою Власника своїх боргових зобов`язань та інших зобов`язань за цим Договором. 
Відповідно до п. 2.1.1.12.6.1 Умов та правил надання банківських послуг, у разі виникнення прострочених зобов`язань з договором, банк має право вимагати сплати Клієнтом пені, відповідно до встановлених тарифів.
Згідно меморіального ордеру TR.45995693.99830.65455 вiд 31.05.2025 р, ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК" перерахувало ОСОБА_2 кредитні кошти в сумі 60000,00 грн, призначення платежу: Видача кредиту згідно договору № ABH0CT155101748715457955 від 31/05/2025.
З виписки по кредиту ОСОБА_2 №ABH0CT155101748715457955 (рахунок: НОМЕР_2 , IBAN: НОМЕР_1 ) за період: 31.05.2025 - 07.05.2026, заборгованність (станом на 07.05.2026): становить 66617.87 UAH. Також вбачається, що відповідач користувалася кредитними коштами та частково здійснювала його повернення, а саме сума зарахувань становить 37125.65 грн.
Відповідно до розрахунку заборгованостi за договором № ABH0CT155101748715457955 вiд 31.05.2025, укладеного мiж АТ "АКЦЕНТ-БАНК" та клiєнтом ОСОБА_1 , ОКПО-2776321625, станом на 07.05.2026, заборгованість за кредитним договором становить 66617.87 грн., яка складається з: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 51023.94 грн, загальний залишок заборгованості за процентами 14808.16 грн, заборгованість за пенею 785.77 грн.
Частиною 2 статті 11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав і обов`язків є у тому числі договори та інші правочини.
Відповідно до ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. (стаття 628 ЦК України).
Стаття 627 ЦК України та ст.6 цього Кодексу визначають, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Абзац другий частини 2 статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі.
Як вбачається із матеріалів справи оспорюваний договір укладений в електронній формі. Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. В статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Враховуючи положення ч.1 ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа. Також, відповідно до ч. 1, 2ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
З врахуванням викладеного, наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх.
Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".
Нормою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.
Також, приписами ст.12 цього Закону, передбачено поняття «підпис у сфері електронної комерції». Так, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Згідно з ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією зі сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розробляє підприємець (в цьому випадку - АТ "АКЦЕНТ-БАНК").
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст. ст.633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Згідно із ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Відповідно ст. 640 ЦК України- договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Згідно із ст. 642 ЦК України- відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною.
Статтею 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із ч. 1ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлено договором.
Згідно із ст. 1054 ЦК України а кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Отже, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Приписами ч.1 ст.625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Згідно ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Враховуючи наведене, а також те, що позивачем доведено належними та допустимими доказами факт укладення договору з відповідачем, а розрахунок заборгованості свідчить про користування відповідачем кредитними коштами та враховуючи, що відповідачем у відповідності до вимог ст. 81 ЦПК України не наданого жодного належного та допустимого доказу в спростування доводів позивача щодо нарахованих сум, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь АТ "АКЦЕНТ-БАНК" слід стягнути заборгованість за кредитним договором від 31.05.2025 в розмірі 65832,10 грн., яка складається із заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) – 51023,94 грн, загальний залишок заборгованості за процентами – 14808,16грн.
А тому позовні вимоги про стягнення заборгованості за тілом кредиту та відсотками є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
Однак, при визначенні позивачем розміру заборгованості, суд не може погодитися з обгрунтованістю вимог про стягнення пені в розмірі 785,77 грн. з наступних підстав.
Відповідно до положень ст.ст.549, 551 ЦК України, за якими неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно п.12 Заяви, у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу.
Однак, відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року №2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року за № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, на території України введено воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Згодом, неодноразово воєнний стан на території України продовжувався у встановленому законом порядку, і є чинним на даний час.
Оскільки кредитний договір укладено та зобов`язання за ним прострочено в період дії воєнного стану, тому підстав для нарахування пені за прострочення виконання кредитних зобов`язань у сумі 785,77 грн у позивача не має. А тому в цій частині у задоволенні позову слід відмовити за його безпідставністю.
Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позивач при поданні позову сплатив судовий збір у розмірі 2662,40 грн та позовні вимоги задоволено частково, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 2631,00 гривень.
Керуючись статями 10-13, 49, 76-81, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 279, 282, 354, 355 ЦПК України, суд,
у х в а л и в:
позов задовольнити частково.
Стягнути з  ОСОБА_1  на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» заборгованість за кредитним договором №б/н від 31.05.2025 в розмірі 65832 гривні 10 копійок (шістдесят п`ять тисяч вісімсот тридцять дві гривні десять копійок).
В задоволенні решти позовних вимог відмовити за безпідставністю.
Стягнути з  ОСОБА_1  на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 2631 гривня 00 копійок (дві тисячі шістсот тридцять одна гривня нуль копійок). 
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Акціонерне товариство «АКЦЕНТ-БАНК», юридична адреса: м. Дніпро, вул. Батумська,11; код ЄДРПОУ 14360080.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: селище Верховина, прис.Швейково, Верховинський район, Івано-Франківська область; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Повний текст рішення суду складено 21.07.2026.

Суддя:         Андрій БУЧИНСЬКИЙ