КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 вересня 2026 року Київ справа № 320/47639/25
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, 
в с т а н о в и в:
12.09.2025 ОСОБА_1 звернулася через підсистему «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного суду з указаним позовом (зареєстрований 24.09.2025), предметом якого є рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (КДКП) від 14.08.2025 № 418 дк-23 про відмову ОСОБА_1 у допуску до складання кваліфікаційного іспиту в доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури з підстав, які в ньому зазначені. Просила суд зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів ухвалити рішення про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту в доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури на підставі статті 30 Закону України «Про прокуратуру».
Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач зазначає, що в 2014 році вона закінчила Дніпропетровський державний університет внутрішніх справ і отримала базову вищу освіту за напрямом підготовки «правознавство» та здобула кваліфікацію бакалавр з права (диплом НОМЕР_1 ). У 2017 році позивач закінчила вказаний навчальний заклад та здобула ступінь вищої освіти магістр, спеціальність «Правоохоронна діяльність», професійна кваліфікація «юрист». Постановою Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року № 266 «Про затвердження переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти» (зі змінами) установлено, що спеціальність 262 «Правоохоронна діяльність» віднесено до галузі знань 26 «Цивільна безпека». Цією ж постановою, яка набрала чинності 01.09.2015 визначено, що здобувачі вищої освіти, які вступили до вищих навчальних закладів до набрання чинності цією постановою, продовжують навчання відповідно до обраних напрямів підготовки та спеціальностей. Так, на підставі наказу ректора Дніпропетровського державного університету внутрішніх справ № 292 від 22.07.2015 ОСОБА_1 була зарахована слухачем магістратури заочної форми навчання за спеціальністю 8.03040201 «Правоохоронна діяльність». Таким чином, на момент вступу до вищого навчального закладу діяла постанова Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2010 року № 787 «Про перелік спеціальностей, за якими здійснюється підготовка фахівців у вищих навчальних закладах за освітньо-кваліфікаційним рівнем спеціаліста і магістра», якою спеціальність «правоохоронна діяльність» віднесена до галузі знань «Право», код спеціальності 8.03040201, який був однаковим для здобувачів спеціалізації «правознавство» та «правоохоронна діяльність». Позивач вважає, що отримана нею освіта, за ступенем вищої освіти «магістр», спеціальність «Правоохоронна діяльність», належить до галузі знань право, що підтверджується також відповідним додатком до диплому НОМЕР_2 від 29.04.2017, в якому зазначено що отримана галузь знань «право» та вважається вищою юридичною освітою. Зазначене свідчить про протиправність відмови у допуску до складання кваліфікаційного іспиту в доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури з підстави відсутності вищої юридичної освіти. Позовні вимоги просить задовольнити.
24.10.2025 ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
За змістом відзиву від 07.11.2025, позовні вимоги відповідач вважає безпідставними та у задоволенні позову просить відмовити. Позиція ґрунтується на тому, що КДКП рішенням від 30.06.2025 № 178дк-25 розпочато добір кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури. Ніколаєва Е.В. для участі в доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури подала письмову заяву про участь в доборі кандидатів на посаду прокурора та документи, передбачені ст. 30 Закону № 1697-VII. Опрацюванням поданих ОСОБА_1 документів встановлено, що вона у квітні 2017 року закінчила Дніпропетровський державний університет внутрішніх справ і здобула кваліфікацію: ступінь вищої освіти магістр спеціальність «Правоохоронна діяльність» спеціалізація «Поліція превентивної діяльності» професійна кваліфікація «юрист». Постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 № 762 «Про внесення змін до переліку галузей і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти» внесено зміни до Переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2015 № 266. Згідно вказаного переліку спеціальність 262 «Правоохоронна діяльність» віднесено до галузі знань 26 «Цивільна безпека». Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2024 № 1021 внесені зміни до переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти, та найменування спеціальностей «Право» та «Міжнародне право» віднесено до переліку галузей знань «Бізнес, адміністрування та право», в той час як «Правоохоронна діяльність» віднесена до переліку галузей знань «Безпека та оборона». Стандартом вищої освіти за спеціальністю 262 «Правоохоронна діяльність», затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 22.10.2020 №1294, передбачено особливості працевлаштування випускників на посади в Національній поліції України, інших структурних підрозділах Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки України, органів виконавчої влади, державної фіскальної служби, недержавних правоохоронних структур, юридичних та консалтингових компаній. Отже, відповідно до названої постанови Кабінету Міністрів України та наказу Міністерства освіти і науки України, які чинні на даний час, здобута ОСОБА_1 вища освіта за освітньо-кваліфікаційним ступенем магістр за спеціальністю «Правоохоронна діяльність» спеціалізацією «Поліція превентивної діяльності» належить до галузі знань «Безпека та оборона» та не є вищою юридичною освітою у розумінні вимог статті 27 Закону № 1697-VII. Комісія під час проведення добору кандидатів на посаду прокурора керується тим, що кожен кандидат, який претендує на цю посаду, зобов`язаний мати вищу юридичну освіту, володіти сукупністю компетентностей у галузі права, критично оцінювати і застосовувати на практиці теоретичні постулати та інноваційні методи, здатний до постійного навчання і самовдосконалення, мати високий рівень теоретичної професійної компетентності, інтелектуальної активності, соціальної відповідальності та національної свідомості для кваліфікованого виконання професійних функцій прокурора, а також мати відповідну підготовку для здійснення правозастосовної, експертно-консультаційної, науково-дослідної діяльності. Ураховуючи, що позивачем не додержано вимоги статті 27 Закону № 1697-VII щодо наявності вищої юридичної освіти, рішенням КДКП від 14.08.2025 № 418дк-25 ОСОБА_1 відмовлено в допуску до складання кваліфікаційного іспиту.
У відповіді на відзив від 11.11.2025 позивач зазначила, що отримана нею освіта була достатньою для зайняття протягом 2021-2024 років посади прокурора. Позовні вимоги просила задовольнити.
Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
У 2014 році позивач закінчила Дніпропетровський державний університет внутрішніх справ і отримала базову вищу освіту за напрямом підготовки «Правознавство» та здобула кваліфікацію бакалавр з права (диплом НОМЕР_1 ). 
У 2017 році позивач закінчила Дніпропетровський державний університет внутрішніх справ та здобула кваліфікацію ступінь вищої освіти магістр, спеціальність «Правоохоронна діяльність», професійна кваліфікація «юрист» (диплом НОМЕР_2 від 29.04.2017).
У період з 20.12.2021 до 26.02.2024 позивач обіймала посаду прокурора у Вознесенівській окружній прокуратурі м. Запоріжжя Запорізької області, що підтверджується записами у трудовій книжці НОМЕР_3 від 06.08.2010.
Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів рішенням від 30.06.2025 № 178дк-25 розпочато добір кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури.
23.07.2025 позивач подала заяву разом із документами про участь у доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури, зокрема диплом магістра за спеціальністю «Правоохоронна діяльність» М17 № 052025 від 29.04.2017 Дніпропетровського державного університету внутрішніх справ.
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 14.08.2025 № 418дк-25 позивачу відмовлено в допуску до складання кваліфікаційного іспиту в доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури у зв`язку із недодержанням вимог статті 27 Закону України «Про прокуратуру» щодо наявності вищої юридичної освіти.
Такий висновок мотивований тим, що здобута ОСОБА_1 вища освіта за освітньо-кваліфікаційним ступенем магістр за спеціальністю «Правоохоронна діяльність» відноситься до галузі знань «Безпека та оборона» та не є вищою юридичною освітою відповідно до вимог до кандидатів на посаду прокурора.
Позивач не погоджується із рішеннями відповідача, тому звернулася до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд виходить із такого.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Зазначена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
За положеннями пункту 14 частини першої статті 92 Конституції України організація і діяльність прокуратури визначається виключно законами України. 
Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (Закон № 1697-VII).
Згідно із пунктом 1 частини першої статті 16 Закону № 1697-VII незалежність прокурора забезпечується особливим порядком його призначення на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності. 
Законом № 1697-VII врегульовано порядок зайняття посади прокурора. 
У статті 77 Закону № 1697-VII за КДКП закріплені повноваження здійснювати добір кандидатів на посаду прокурора в установленому цим Законом порядку. 
За частиною першою статті 27 цього Закону прокурором окружної прокуратури (у тому числі прокурором-стажистом окружної прокуратури у визначених цим Законом випадках) за результатами добору може бути призначений громадянин України, який має вищу юридичну освіту та володіє державною мовою відповідно до рівня, визначеного Національною комісією зі стандартів державної мови, а також проходив базову загальновійськову підготовку або військову службу, крім осіб, визнаних за станом здоров`я непридатними до військової служби.
За правилами статті 28 Закону № 1697-VII добір кандидатів на посаду прокурора здійснюється із числа осіб, які відповідають вимогам, установленим статтею 27 цього Закону. 
Кожен, хто відповідає встановленим вимогам до кандидата на посаду прокурора, має право звернутися до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження із заявою про участь у доборі кандидатів на посаду прокурора. 
Порядок добору кандидатів та їх призначення на посаду прокурора окружної прокуратури визначений статтею 29 цього Закону, та включає: 
1) прийняття відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, рішення про проведення добору кандидатів на посаду прокурора, що розміщується на офіційному веб-сайті відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, та повинно містити виклад передбачених цим Законом вимог, яким має відповідати кандидат на посаду прокурора, а також перелік документів, що подаються до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, і кінцевий термін їх подання; 
2) подання особами, які виявили бажання стати прокурором, до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, відповідної заяви та документів, визначених цим Законом; 
3) здійснення відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, на основі поданих кандидатами на посаду прокурора документів перевірки відповідності осіб вимогам, установленим до кандидата на посаду прокурора; 
4) складання особами, які відповідають установленим вимогам до кандидата на посаду прокурора, кваліфікаційного іспиту; 
5) оприлюднення відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, на офіційному веб-сайті списку кандидатів, які успішно склали кваліфікаційний іспит; 
6) організацію відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, спеціальної перевірки кандидатів, які успішно склали кваліфікаційний іспит; 
7) визначення відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, рейтингу кандидатів на посаду прокурора серед осіб, які успішно склали кваліфікаційний іспит та щодо яких проведено спеціальну перевірку, а також зарахування їх до резерву на заміщення вакантних посад прокурорів окружних прокуратур; 
8) оголошення органом, що здійснює дисциплінарне провадження, конкурсу на призначення прокурором-стажистом окружної прокуратури серед кандидатів, які перебувають у резерві на заміщення вакантних посад прокурорів окружних прокуратур; 
9) проведення органом, що здійснює дисциплінарне провадження, конкурсу на призначення прокурором-стажистом окружної прокуратури на основі рейтингу кандидатів; 
10) направлення органом, що здійснює дисциплінарне провадження, подання керівнику обласної прокуратури щодо призначення кандидата прокурором стажистом окружної прокуратури; 
11) призначення особи прокурором-стажистом окружної прокуратури; 
12) складення особою присяги прокурора; 
13) проходження прокурором-стажистом окружної прокуратури спеціальної підготовки; 
14) призначення прокурора-стажиста окружної прокуратури, який успішно пройшов спеціальну підготовку, на посаду прокурора окружної прокуратури. 
Частиною першою статті 30 Закону № 1697-VII визначено перелік документів, які кандидат повинен подати для участі в доборі, а саме: 
1) письмову заяву про участь у доборі кандидатів на посаду прокурора; 
2) копію паспорта громадянина України та копія документа, що засвідчує реєстрацію у Державному реєстрі фізичних осіб – платників податків; 
3) анкету кандидата на посаду прокурора, що містить інформацію про особу, та автобіографія; 
4) копію диплома про вищу юридичну освіту (з додатками), а також копію документів про науковий ступінь, вчене звання (за наявності); 
4-1) копію державного сертифіката про рівень володіння державною мовою, виданого відповідно до Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної»; 
5) копію трудової книжки (за наявності) або відомості про трудову діяльність з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; 
6) медичну довідку про стан здоров`я за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; 
7) копію військового квитка (для військовослужбовців або військовозобов`язаних); 
8) довідку про допуск до державної таємниці (у разі його наявності); 
9) письмову згоду на збирання, зберігання та використання інформації про неї з метою оцінки готовності особи до роботи на посаді прокурора та проведення щодо неї спеціальної перевірки; 
10) копію декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік, що подана відповідно до Закону України «Про запобігання корупції»; 
11) заяву про відсутність заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання; 
12) декларацію доброчесності і родинних зв`язків. 
Вимагати від кандидата на посаду прокурора надання документів, не передбачених цією статтею, забороняється.
Згідно з вимогами частини третьої статті 30 Закону № 1697-VII до участі в доборі кандидатів на посаду прокурора допускаються особи, які подали всі необхідні документи і відповідають вимогам, установленим до кандидата на посаду прокурора. 
Порядок здійснення добору кандидатів та їх призначення на посаду прокурора окружної прокуратури також регламентується Положенням про порядок роботи відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, прийнятим 27.04.2017 Всеукраїнською конференцією прокурорів.
Главою 2 указаного порядку врегульовано питання щодо добору кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури. 
Пунктом 75 Порядку здійснення добору кандидатів та їх призначення на посаду прокурора окружної прокуратури визначено, що для участі в доборі на посаду прокурора особа, яка виявила бажання стати прокурором, подає до органу заяву про участь у доборі кандидатів на посаду прокурора та документи, визначені статтею 30 Закону. 
Вимагати від кандидата на посаду прокурора надання документів, не передбачених статтею 30 Закону, забороняється.
До участі в доборі кандидатів на посаду прокурора допускаються особи, які подали всі необхідні документи і відповідають вимогам, установленим Законом до кандидата на посаду прокурора. Питання допуску кандидатів на посаду прокурора до складання кваліфікаційного іспиту вирішуються органом шляхом прийняття відповідного рішення. Про відмову в допуску до кваліфікаційного іспиту орган приймає вмотивоване рішення.
Процедурні питання щодо організації та проведення конкурсу врегульовано Положенням про порядок розгляду питань та підготовки матеріалів щодо проведення добору кандидатів на вакантну (тимчасово вакантну) посаду прокурора окружної прокуратури, затвердженим рішенням Комісії від 26.10.2021 № 11зп-21, в редакції від 02.02.2022 № 6зп-22.
Пунктом 3-1 указаного Положенням також продубльовано перелік документів для участі в доборі кандидатів на посаду прокурора.
Пунктом 3-12 Положенням про порядок розгляду питань та підготовки матеріалів щодо проведення добору кандидатів на вакантну (тимчасово вакантну) посаду прокурора окружної прокуратури визначено, що до складання кваліфікаційного іспиту не допускаються особи, які за результатами перевірки поданих документів не відповідають вимогам до кандидатів на посаду прокурора, установленим частинами першою та шостою статті 27 Закону; особи, які не подали всіх необхідних документів або оформили їх неналежним чином.
Як встановлено судом, позивачу відмовлено в допуску до складання кваліфікаційного іспиту в доборі кандидатів на посаду прокурора окружної прокуратури у зв`язку із недодержанням вимог статті 27 Закону України «Про прокуратуру» щодо наявності вищої юридичної освіти.
Свій висновок Комісія у випадку, який розглядається, обґрунтувала тим, що здобута позивачем вища освіта за освітньо-кваліфікаційним ступенем магістр за спеціальністю «Правоохоронна діяльність» належить до галузі знань «Безпека та оборона» та не є вищою юридичною освітою відповідно до вимог до кандидатів на посаду прокурора.
Так, у відповідності до частини першої статті 28 Закону № 1697-VII відбір кандидатів на прокурорські посади базується на конкурсних засадах, що передбачають прозоре змагання задля визначення найбільш кваліфікованих фахівців.
Частиною другою статті 28 Закону № 1697-VII визначено, що кожен, хто відповідає встановленим вимогам до кандидата на посаду прокурора, має право звернутися до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, із заявою про участь у доборі кандидатів на посаду прокурора.
Частиною першою статті 27 Закону № 1697-VII унормовано, що прокурором окружної прокуратури (у тому числі прокурором - стажистом окружної прокуратури у визначених цим Законом випадках) за результатами добору може бути призначений громадянин України, який має вищу юридичну освіту, у тому числі.
У частині сьомій статті 27 Закону № 1697-VII визначено, що вищою юридичною освітою вважається вища юридична освіта ступеня магістра (або прирівняна до неї вища освіта за освітньо-кваліфікаційним рівнем спеціаліста), здобута в Україні (або на території колишнього СРСР до 1 грудня 1991 року), а також вища юридична освіта відповідного ступеня, здобута в іноземних державах та визнана в Україні в установленому законом порядку, а стажем роботи в галузі права - стаж професійної діяльності особи за спеціальністю після здобуття нею вищої юридичної освіти.
Суд встановив, що позивач подала для участі у доборі диплом магістра за спеціальністю «Правоохоронна діяльність» М17 № 052025 від 29.04.2017 Дніпропетровського державного університету внутрішніх справ.
За визначенням у пункті 5 частини першої статті 1 Закону України «Про вищу освіту» вища освіта - сукупність систематизованих знань, умінь і практичних навичок, способів мислення, професійних, світоглядних і громадянських якостей, морально-етичних цінностей, інших компетентностей, здобутих у закладі вищої освіти (науковій установі) у відповідній галузі знань за певною кваліфікацією на рівнях вищої освіти, що за складністю є вищими, ніж рівень повної загальної середньої освіти.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2010 року № 787 «Про перелік спеціальностей, за якими здійснюється підготовка фахівців у вищих навчальних закладах за освітньо-кваліфікаційним рівнем спеціаліста і магістра» спеціальність «Фінанси і кредит» (код спеціальності 8.03050801) віднесено до галузі знань «Економіка та підприємництво» (шифр спеціальності 0305), а спеціальність «Правоохоронна діяльність» (код спеціальності 8.03040201) віднесено до галузі знань «Право» (шифр спеціальності 0304). 
Наведена постанова втратила чинність відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року № 266 (зі змінами) «Про затвердження переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти», яка набрала чинності з 01 вересня 2015 року.
Згідно із пунктом 2-1 постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року № 266 «Про затвердження переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої та фахової передвищої освіти», обіймати посади або провадити види діяльності, кваліфікаційні вимоги до яких передбачають наявність повної вищої або вищої юридичної освіти, можуть особи, які здобули вищу освіту за спеціальностями « 081 Право», «293 Міжнародне право» на першому (бакалаврському) і другому (магістерському) рівні вищої освіти і яким присуджено ступінь вищої освіти «магістр».
Також цією постановою затверджено Перелік галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти, згідно з яким спеціальність 262 «Правоохоронна діяльність» віднесено до галузі знань 26 «Цивільна безпека».
Стандартом вищої освіти за спеціальністю 262 «Правоохоронна діяльність», затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 22.10.2020 №1294, передбачено особливості працевлаштування випускників на посади в Національній поліції України, інших структурних підрозділах Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки України, органів виконавчої влади, державної фіскальної служби, недержавних правоохоронних структур, юридичних та консалтингових компаній.
За нормами пункту 2 частини сьомої статті Закону № 1697-VII стаж професійної діяльності у сфері права обчислюється після здобуття вищої юридичної освіти ступеня магістра або спеціаліста, відсутність підтвердження факту здобуття такої освіти за відповідною спеціальністю унеможливлює встановлення наявності в особи необхідного стажу професійної діяльності у сфері права, відповідно до приписів указаного закону.
Суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 24.04.2019 у справі № 826/9779/17:
« 36. На теперішній час в Україні не існує закону про правничу (юридичну) освіту або іншого спеціального закону, який би врегульовував суспільні відносини, що виникають у процесі реалізації права особи на правничу (юридичну) освіту як передумови доступу до юридичної професії…
49. Отже, очевидно, що положення п. 2-1 постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року № 266 (у редакції постанови від 01 лютого 2017 року № 53) усуває прогалину в законодавстві щодо визначення поняття «правничої (юридичної) освіти»…
57. За відсутності визначення в чинному законодавстві, за якою галуззю знань та спеціальностями здобувається вища юридична освіта, Кабінет Міністрів України у межах своїх повноважень визначив, що вищою юридичною освітою, є вища освіта здобута за спеціальностями « 081 Право» та « 293 Міжнародне право»…
59. Отже, здобувши ступінь магістра за спеціальностями « 081 Право» або « 293 Міжнародне право», особа може обіймати посади або провадити види діяльності, кваліфікаційні вимоги до яких передбачають наявність повної вищої або вищої юридичної освіти.».
Таким чином, суд доходить до висновку, що відповідно до названих постанов Кабінету Міністрів України, з урахуванням правового висновку Верховного Суду і системного тлумачення наведених законодавчих приписів, здобута позивачем вища освіта магістра за спеціальністю «Правоохоронна діяльність» не є вищою юридичною освітою, що передбачена положеннями пункту першого частини сьомої статті 27 Закону № 1697-VII.
З огляду на те, що позивачем не додержано вимоги статті 27 Закону № 1697-VII щодо наявності вищої юридичної освіти, спірне рішенням КДКП від 14.08.2025 № 418дк-25 відповідає приписам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та скасуванню не підлягає.
Доводи позивача щодо того, що вона раніше працювала на посаді прокурора, не впливають на висновки, зроблені судом та обставини спірних правовідносин.
Підсумовуючи викладене, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позову.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії – відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Скрипка І.М.