ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
58000, м. Чернівці, вул. О.Кобилянської, 14, тел. 55-09-34, е-mail: inbox@cv.arbitr.gov.ua
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2026 року | | Справа № 926/3430/23

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Ніколаєва Михайла Ілліча
секретар судового засідання Голіней Я.І.

за участі представників:
від прокурора: Коцюба Т.С.
позивача: не з`явився
відповідача: Савка О.Т.
від третьої особи: Шановська Ю.М.

розглянув матеріали справи

за позовом керівника Чернівецької окружної прокуратури 

в інтересах держави в особі Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області 

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача – Західний офіс Держаудитслужби

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» 

про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії №2 від 25.01.2021 та стягнення безпідставно сплачених коштів у сумі 231434,50 грн.

І. Стислий виклад позицій сторін по суті позовних вимог.
Керівник Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Острицької сільської ради звернувся до Господарського суду Чернівецької області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» (надалі – ТОВ «ЧОЕК») про:
- визнання недійсними додаткових угод від 18.03.2021 №2, від 17.08.2021 №3, від 06.09.2021 №4 та від 06.10.2021 №5 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 25.01.2021 №2;
- стягнення безпідставно сплачених коштів у сумі 231434,50 грн.
Позов обґрунтований тим, що укладення додаткових угод при відсутності документів, що підтверджують коливання ціни на ринку, відбулось з порушенням вимог п.2 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку в разі коливання ціни такого товару.
Відповідач у відзиві на позов заперечує проти задоволення позову, мотивуючи це тим, що твердження відносно того, що ТОВ «ЧОЕК» порушив умови укладеного договору в частині збільшення ціни за поставлену електричну енергію, не підтверджені належними доказами, оскільки умовами договору передбачена можливість внесення змін у договір, у томі числі у частині зміни вартості товару після його підписання до виконання зобов`язань у випадках, визначених у статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
У свою чергу, ТОВ «ЧОЕК» під час підняття ціни на електричну енергію діяло в межах визначеного законодавством порядку, відповідно до умов укладеного договору та виходячи з ситуації, яка склалась на ринку електричної енергії. В іншому випадку невжиття заходів ТОВ «ЧОЕК» щодо приведення ціни по договору до ринкової призвело би до значних збитків товариству.
Усі додаткові угоди укладені за згодою сторін, пропорційно та послідовно до кожного періоду коливання ціни на ринку, що підтверджено та обґрунтовано довідками Чернівецької торгово-промислової палати (ТПП), які відображають поступове та послідовне зростання ціни на ринку «на добу наперед» (РДН) у торговій зоні об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України. В кожній додатковій угоді, відповідно до вимог чинного законодавства, зазначена дата її підписання.
Довідки Чернівецької ТПП, виходячи з їх змісту, хоч і несуть виключно інформаційний характер, однак складаються на основі інформації з офіційного веб-сайту державного підприємства (ДП) «Оператор ринку» (про що прямо вказується в самих довідках), а тому фактично підтверджують коливання ціни електричної енергії на ринку.
Загальні правові наслідки недійсності договору визначені ст. 216 ЦК України, за змістом частини першої якої недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю; у разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Матеріали справи не містять жодного доказу того, що відповідач передав позивачу меншу кількість електричної енергії, або сплату позивачем вартості електричної енергії, яка йому не була поставлена.
Окрім того, на момент вчинення оспорюваного правочину, позивачем не пред`являлися до суду вимоги про визнання додаткових угод № 2-5 до договору № 2 від 25.01.2021 недійсними.
Згідно п. 13.1. договору № 2, зазначений договір діє в частині постачання електричної енергії до 31.12.2021. Таким чином, останнім днем дії договору є 31.12.2021.
Отже, у позивача відсутні правові підстави вимагати передання кількості нібито недопоставленого товару, так і вимагати сплати грошових коштів за нього.
3 огляду на викладені обставини, вимоги про визнання недійсними додаткових угод із застосуванням односторонньої реституції у вигляді стягнення з відповідача 231 434,50 грн, є безпідставними та суперечать вимогам чинного законодавства.
Таким чином, підстави з якими прокурор пов`язує недійсність спірних додаткових угод, відсутні, оскільки як і Законом України «Про публічні закупівлі», так і самим договором було передбачено право сторін договору у разі зміни ціни на електричну енергію здійснити перерахунок за новою вартістю, шляхом укладення та підписання додаткової угоди. Збільшення вартості товару не перевищує зміну ціни за одиницю товару більше ніж 10 відсотків.
Прокурор у відповіді на відзив зазначив, що відповідач не довів виникнення у нього права змінити вартість електричної енергії, що поставляється ним за договором, у зв`язку із коливанням цін на ринку. Оскільки при зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону України «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).
Законодавство про публічні закупівлі встановлює спеціальний порядок зміни істотних умов договору, укладеного на відкритих торгах. Споживач, як сторона договору, розпоряджався не власними коштами, а коштами місцевого бюджету, тобто коштами відповідної громади. 
Відтак, таке розпорядження було неефективним, здійсненим на шкоду інтересам держави та громади, з порушенням норм Закону України «Про публічні закупівлі» та засад цивільного законодавства (добросовісного користування правами), з огляду на що, оскаржені додаткові угоди до договору про постачання електричної енергії підлягають визнанню недійсними. 
Актом Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області за №20-34/13 від 22.03.2023 щодо перевірки закупівель Острицької сільської ради, за номером UA-2020-12-04-003078-с встановлено, що внаслідок укладання всупереч вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України №922 та розділу 5 договору додаткових угод №2-№5 Острицькою сільською радою зайво сплачено за електроенергію бюджетні кошти.
Довідки Чернівецької торгово - промислової палати, надані для обґрунтування коливання ціни відповідачем, не відображають інформацію, яка надає можливість прослідкувати динаміку цін, встановити її рух у бік збільшення чи зменшення та встановити факт наявності коливання ціни, оскільки у вищевказаних довідках зазначені ціни на вибрані постачальником дати.
Кількість поставленої за договором електроенергії підтверджується інформацією Острицької сільської ради від 21.09.2022 № 862, згідно якої встановлено, що загальна кількість електричної енергії, поставленої за договором постачання електричної енергії № 2 від 25.01.2021 складає 977450 кВт, тобто на 72550 кВт менше ніж визначено договором, актами приймання-передачі та платіжними дорученнями, які додано до позовної заяви.
Третя особа у поясненнях по справі зазначила, що вносячи зміни до істотних умов договору щодо підвищення ціни за одиницю товару додатковою угодою № 2 від 18.03.2021 без наявності підвищення тарифу на розподіл та передачу електроенергії після підписання договору, сторонами порушено вимоги ч.5 статті 41 Закону №922 в частині безпідставного внесення змін до істотної умови договору в частині збільшення ціни товару.
В укладених додаткових угодах №№3,4,5 на збільшення ціни за одиницю товару встановлена ціна, яка не відповідає ціні, розрахованої в ході ревізії відповідно
до формульного розрахунку, передбаченого договором.
Внаслідок недотримання умов договору в частині визначення ціни електроенергії, в той час як відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами, Острицькою сільською радою недоотримано активів (електричної енергії) у кількості 46084,16 кВт.год. протягом 2021 року та відповідно понесено зайвих витрат на 143411,09 грн, чим завдано матеріальної шкоди сільському бюджету на вказану суму.
Представник відповідача у запереченнях на відповідь на відзив зазначив, що згідно абз. 2 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про публічні закупівлі», зміни, що вносяться замовником до тендерної документації розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації. Замовник разом в змінами до тендерної документації в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Це ж положення відповідає змісту п. 2.2.2 тендерної документації Острицької сільської ради.
Постанови НКРЕКП № 2383 та № 2353 не могли та не повинні бути такими, що вчинені у межах правового поля та згідно вимог Конституції України та норм чинного законодавства крім того, володіючи тією ж самою інформацією, що і Острицька сільська рада не заявила про будь-які зміни до тендерної документації, а пізніше внесла зміни до укладеного між сторонами договору як обов`язкові складові ціни.
03.03.2021 року ТОВ «ЧОЕК» листом №4319/1 повідомило про необхідність врахування у складі ціни нового тарифу на передачу та розподіл електричної енергії, надавши відповідні постанови НКРЕКП.
В свою чергу, Острицька сільська рада визнала як належні вищевказані положення договору і Постанови НКРЕКП, та 18.03.2021 підписала додаткову угоду № 2 про зміну складової ціни товару, а саме тарифу на передачу та/або на розподіл електричної енергії, що були затверджені постановами регулятора (НКРЕКП).
Дії ТОВ «ЧОЕК» є такими, що передбачені нормами матеріального та процесуального права та здійсненні, у межах правового поля, а відтак і відсутні підстави вважати їх недобросовісними.
Твердження позивача про застосування односторонньої реституції є таким, що не передбачене чинними нормами права та ґрунтується виключно на бажанні покладання нових зобов`язань на відповідача без розуміння, основної сутті повернення сторін до status quo. Відтак, така вимога є протиправною, безпідставною та такою, що не може підлягати задоволенню.
Представник відповідача у додаткових поясненнях зазначив, що вимога про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю електричної енергії №2 від 25.01.2021 є безпідставною, невмотивованою та такою, що не може бути задоволена в повному обсязі, зважаючи на те, що не було враховано законного прав на підняття ціни за ініціативи постачальника. Крім того, у позовній заяві розрахунок було здійснено без врахування можливого підняття у межах 10 % від ціни договору. Надалі, такий недолік відповідач вважає суттєвим, та таким, що дає підстави вважати арифметично невірним увесь розрахунок позивача, на який посилається останній як на доказ, щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Отже, Велика Палата Верховного суду, з урахування ст. 41 Закону України про публічні закупівлі дозволила сторонам піднімати за домовленістю ціну договору до 10% у випадку належності доведення зростання ціни такого товару на ринку, а відтак і вимога позивача є такою, що не підлягає задоволенню в повному обсязі.
Усі додаткові угоди укладені за згодою сторін, пропорційно та послідовно до кожного періоду коливання ціни на ринку, що підтверджено та обґрунтовано довідками Чернівецької ТПП, які відображають поступове та послідовне зростання ціни на ринку «на добу наперед» (РДН) у торговій зоні об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України. В кожній додатковій угоді, відповідно до вимог чинного законодавства, зазначена дата її підписання.
Відповідачем належним чином підтверджено факт коливання на ринку, у зв`язку з чим було допустимим збільшення у межах 10%, про які відзначила Велика Палата у своїй постанові №922/2321/22.
Відповідач вважає, що підстави, з якими прокурор пов`язує недійсність спірних додаткових угод, відсутні, оскільки як і Законом України «Про публічні закупівлі», так і самим договором передбачено право сторін договору у разі зміни ціни на електричну енергію здійснити перерахунок за новою вартістю, шляхом укладення та підписання додаткової угоди. Більше того, таке підняття ціни у межах 10 % від ціни договору є належним та допустимим.
Відповідач в додаткових поясненнях зазначив, що відповідно до роз`яснень, що містяться в листі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 24 листопада 2020 року № 3304- 04/69987-06, щодо зміни істотних умов договору про закупівлю відповідно до частини п`ятої статті 41 Закону: «Законом встановлено імперативну норму, згідно з якою істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 41 Закону.
Зміна істотних умов договору про закупівлю у випадках, встановлених частиною п`ятою статті 41 Закону, може здійснюватися саме у разі та у спосіб, що передбачені договором про закупівлю. При цьому порядок зміни умов договору про закупівлю визначається замовником самостійно та з дотриманням законодавства в цілому. 
Внесення змін до договору про закупівлю у випадках, які передбачені Законом та умовами такого договору, має відбуватися шляхом укладення додаткової угоди, а також бути обґрунтованим та документально підтвердженим у спосіб, встановлений у договорі».
З метою приведення ціни на електричну енергію, зазначеної в договорі, до ринкової, ТОВ «ЧОЕК» на адресу позивача направлені листи з належним підтвердженням наявності факту коливання середньозваженої ціни на ринку електричної енергії та додаткові угоди.
Твердження відносно того, що відповідач порушив умови укладеного договору в частині збільшення ціни за поставлену електричну енергію, не відповідають дійсності, оскільки умовами договору передбачена можливість внесення змін у договір, у томі числі у частині зміни вартості товару після його підписання до виконання зобов`язань у випадках, визначених у статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". 
Окрім того, повідомлення, які направлялись споживачу, містили нагадування, що у разі надання споживачем письмової заяви про незгоду/неприйняття змін, договір на постачання електричної енергії буде розірвано та у порядку визначеному правилами, постачання електричної енергії на об`єкти споживача буде здійснюватися постачальником «останньої надії». Окрім того, у вказаних повідомленнях позивачу повідомлено, що постачання електричної енергії постачальником «останньої надії» призведе до суттєвих фінансових витрат. Всі вищевказані додаткові угоди були підписані сторонами договору під час його дії, без зауважень та у відповідності до визначеного у договорі порядку.
ТОВ «ЧОЕК» під час підняття ціни на електричну енергію діяло в межах визначеного законодавством порядку, відповідно до умов укладеного договору та виходячи з ситуації, яка склалась на ринку електричної енергії. В іншому випадку невжиття заходів ТОВ «ЧОЕК» щодо приведення ціни по договору до ринкової призвело би до значних збитків сторонам по договору.
Прокурором не було враховано тієї обставини, що наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, а також відновлення порушеного суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину.
ІІ. Рух справи у суді
Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 07.08.2023 позовну заяву передано судді Ніколаєву М.І.
Ухвалою суду від 08.08.2023 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 30.08.2023.
24.08.2023 від відповідача надійшло клопотання про продовження строку для подання відзиву у зв`язку з ненадходженням на його адресу позовної заяви.
30.08.2023 протокольною ухвалою визнано причини строку подачі відзиву поважними, надано додатковий строк для його подачі та оголошено перерву у судовому засіданні до 14.09.2023.
08.09.2023 від керівника Чернівецької окружної прокуратури надійшло клопотання про залучення Західного офісу Держаудитслужби у якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.
У відзиві на позов від 14.09.2023 відповідач проти позовних вимог заперечив.
Ухвалою суду від 14.09.2023 на підставі ч.1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Західний офіс Держаудитслужби, підготовче судове засідання відкладено на 03.10.2023.
28.09.2023 від прокурора надійшла відповідь на відзив.
28.09.2023 представником третьої особи до суду подано пояснення по справі.
03.10.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного суду справи №922/2321/22, обставини в якій є подібними обставинам даного спору та від висновків якої залежить правильне вирішення справи №926/3430/23.
У судовому засіданні 03.10.2023 оголошено перерву до 24.10.2023.
Ухвалою суду від 24.10.2023 зупинено провадження у справі у справі №926/3430/23 до закінчення перегляду Великою Палатою Верхового Суду судового рішення у справі №922/2321/23.
13.03.2024 Чернівецькою окружною прокуратурою подано клопотання про поновлення провадження у справі, у зв`язку з тим, що Великою Палатою Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги у справі №926/2321/22 сформовано правовий висновок у Постанові від 24.01.2024, згідно якого, ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору.
Ухвало суду від 19.03.2024 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; провадження у справі №926/3430/23 поновлено, підготовче судове засідання призначено на 09.04.2024.
Ухвалою суду від 09.04.2024 підготовче судове засідання відкладено на 18.04.2024.
Представник позивача у заяві від 11.04.2024 зазначив, що внаслідок укладення додаткових угод №2-5 про збільшення ціни за електроенергію Острицькою сільською радою на користь ТОВ «ЧОЕК» було зайво сплачено 231434, 5 грн за електроенергію, а тому позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Розгляд справи просить здійснювати без його участі.
17.04.2024 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №926/3430/23 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №926/988/24 за позовом ТОВ «ЧОЕК» до Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання договору №2 від 25.01.2021, укладеного між ТОВ «ЧОЕК» та Острицькою сільською радою Чернівецького району Чернівецької області, недійсним.
У судовому засіданні 18.04.2024 оголошено перерву до 25.04.2024.
Ухвалою суду від 25.04.2024 у зв`язку із оголошенням системою цивільної оборони у м. Чернівці та Чернівецькій області повітряної тривоги судове засідання призначено на 02.05.2024.
Протокольною ухвалою від 02.05.2024 за клопотанням представника відповідача подане ним 17.04.2024 клопотання про зупинення провадження у справі залишено без розгляду та оголошено перерву до 14.05.2024.
У судовому засіданні 14.05.2024 оголошено перерву до 23.05.2024.
22.05.2024 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №926/1314/24 за позовом ТОВ «ЧОЕК» до Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання договору між ТОВ «ЧОЕК» та Острицькою сільською радою Чернівецького району Чернівецької області №2 від 25.01.2021 недійсним та стягнення 713879,09 грн в порядку застосування двосторонньої реституції.
Ухвалою суду від 23.05.2024 зупинено провадження у справі №926/3430/23 до набрання законної сили рішення у справі №926/1314/24.
25.03.2025 від Чернівецької обласної прокуратури надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, оскільки ухвалою суду від 06.03.2025 у справі №926/1314/23 залишено без розгляду позовну заяву ТОВ «ЧОЕК» до Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання договору недійсним.
Ухвалою суду від 08.04.2025 поновлено провадження у справі №926/3430/23, підготовче судове засідання призначено на 06.05.2025.
29.04.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до завершення Великою Палатою Верховного Суду розгляду справи №920/19/24.
Ухвалою суду від 06.05.2025 зупинено провадження у справі №926/3430/23 до розгляду Великою Палатою Верхового Суду та оприлюднення повного тексту судового рішення у справі №920/19/24.
07.01.2026 прокурор подав до суду клопотання про поновлення провадження, аргументуючи це тим, що Великою Палатою Верховного Суду розглянута справа №920/19/24.
Ухвалою суду від 12.01.2026 провадження у справі поновлено та призначено підготовче засідання на 27.01.2026.
21.01.2026 від позивача надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження та розгляд справи за відсутності його представника. 
27.01.2026 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення.
Крім того, 27.01.2026 від представника відповідача надійшла заява про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Акціонерного товариства «Чернівціобленерго», з метою встановлення фактичних обсягів споживання позивачем електричної енергії.
Ухвалою суду від 27.01.2026 відмовлено у задоволенні заяви про залучення третьої особи, закрито підготовче провадження у справі, призначено розгляд справи по суті на 26.02.2026 та встановлено відповідачу строк до 09.02.2026 для надання додаткових пояснень.
26.02.2026 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення.
У судових засіданнях 26.02.2026, 25.03.2026 та 16.04.2026 оголошувались перерви відповідно до 25.03.2026, 16.04.2026 та 14.05.2026.
13.05.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення апеляційного провадження у справі № 926/3430/23 до закінчення розгляду Конституційним Судом України справи № 3-78/2026(178/26) за конституційною скаргою ТОВ "Укр Газ Ресурс" щодо конституційності пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
У судових засіданнях 14.05.2026 та 10.06.2026 оголошувались перерви відповідно до 10.06.2026 та 30.06.2026.
05.06.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про повернення справи на стадію підготовчого провадження та зупинення провадження у справі № 926/3430/23 до закінчення розгляду Конституційним Судом України справи № 3-78/2026(178/26) за конституційною скаргою ТОВ "Укр Газ Ресурс" щодо конституційності пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". 
Крім того, представник відповідача у вищевказаному клопотанні просив попереднє клопотання від 13.05.2026 залишити без розгляду.
У судовому засіданні 30.06.2026 оголошено перерву до 07.07.2026.
Ухвалою суду від 07.07.2026 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача від 05.06.2026 про зупинення провадження у справі №926/3747/23 до закінчення розгляду Конституційним Судом України справи №3-78/2026(178/26) та оголошено перерву до 20.07.2026.
Присутній в судовому засіданні 20.07.2026 прокурор та представник третьої особи позовні вимоги підтримали. Представник відповідача проти задоволення позову заперечив.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.233 Господарського процесуального кодексу України (надалі ГПК України) суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Відповідно до ст. 240 ГПК України рішення суду (повне або скорочене) проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим кодексом.
У судовому засіданні 20.07.2026 проголошено скорочене рішення.
III. Фактичні обставини справи, встановлені судом
05.01.2021 за номером UA-2020-12-04-003078-с, код ДК 021:2015:09310000-5 електрична енергія оприлюднено в мережі інтернет на вебсайті «Prozorro» оголошення Острицької сільської ради про проведення відкритих торгів щодо закупівлі електричної енергії в обсязі 1050000 кіловат година з очікуваною вартістю 3494400 грн.
Переможцем вказаного аукціону визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» (далі товариство) з ціновою пропозицією 3349500 грн. 
Відповідно до реєстру отриманих тендерних пропозицій до закупівлі ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» подала тендерну пропозицію 22.12. 2020.
Відповідно до гарантійного листа ТОВ «Чернівецької обласної енергопостачальної компанії» від 21.12.2020 № 8206 ТОВ «Чернівецька енергопостачальна компанія» зобов`язується дотримуватись умов тендерної пропозиції протягом 120 календарних днів з дня визначення його переможцем процедури закупівлі.
За результатами проведеної процедури закупівлі 25.01.2021 між Острицькою сільською радою (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» (постачальник) укладено договір про постачання електроенергії споживачу № 2 (далі договір) згідно якого постачальник продає споживачу із 01.02.2021 до 31.12.2021 товар «код ДК 021:2015:09310000-5» (електрична енергія) для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору (пункт 2.1 договору).
Пунктом 3.1 договору передбачено, що постачання електричної енергії споживачу здійснюється постачальником на підставі поданої споживачем заявки, примірна форма якої є додатком № 2 до цього договору, та яка має містити: інформацію щодо об`єкта постачання електричної енергії, в тому числі найменування об`єкта, адреса тощо, їх EIC код, відомості щодо строку (періоду) постачання електричної енергії за кожним об`єктом споживача, відомості щодо погодинного споживання електричної енергії об`єктами споживача (за наявності).
Згідно з п. 5.1 договору його ціна становить 3349500 грн з ПДВ.
Відповідно п.п. 5.2-5.4 ціна за одиницю товару визначається у додатку 1 до договору «Комерційна пропозиція постачальника» та включає в себе вартість послуг з передачі та розподілу електричної енергії. 
Пунктом 5.5 договору визначено, що сторони домовились, що фактична ціна поставки товару визначається щомісяця (розрахунковий період) та змінюється порівняно з базовою ціною шляхом внесення змін до цього договору у письмовій формі, а саме шляхом підписання сторонами відповідних актів приймання-передачі товару згідно п. 5.14 договору. У разі зміни складової ціни товару, тарифу на передачу та/або тарифу на розподіл електричної енергії, затверджених відповідною постановою НКРЕКП, зміна умов цього договору щодо ціни за одиницю товару в частині тарифу здійснюється шляхом укладання та підписання сторонами додаткової угоди до договору, згідно з п. 5.8 цього договору.
Згідно з п. 5.5.1 договору базова ціна за одиницю товару є ціною товару без ПДВ, з врахуванням відповідного тарифу на передачу електричної енергії та тарифу на розподіл електричної енергії, та для цілей п. 5.6 договору визначається таким чином:
п. 5.5.1.1 в додатку № 1 до договору, якщо формування ціни та підписання акту приймання-передачі товару здійснюється вперше за договором (за перший місяць поставки за договором), за умови, що сторонами не змінювались умови договору щодо тарифу на передачу, як складової частини ціни згідно з п. 5.8 договору або 
п. 5.5.1.2 в акті приймання-передачі товару за попередній розрахунковий період, за умови, що сторони не змінювали умови договору в частині тарифу на передачу, як складової частини відповідно до п. 5.8 договору після підписання акту за попередній розрахунковий період або 
п. 5.5.1.3 в додатку № 1 до договору в редакції відповідної додаткової угоди до договору, підписаної сторонами відповідно до п. 5.8 договору, у випадку, якщо до дати підписання сторонами акту приймання передачі товару за відповідний розрахунковий період сторони змінювали умови договору згідно п. 5.8 договору. 
Пунктом 5.6 та підпунктами 5.6.1, 5.6.2 договору визначено наступне: « 5.6. На виконання п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» сторони домовились, що зміна ціни за одиницю товару та встановлення щомісячної ціни поставки товару здійснюється виходячи з коливання ціни на ринку товару, а саме, зміни середньозваженої ціни на ринку на добу наперед (РДН). 5.6.1. Зміна ціни за одиницю товару відбувається з дотриманням усіх наступних умов: один раз на місяць після завершення розрахункового періоду, з дотриманням формули, передбаченої п. 5.6.2 договору; не більше, ніж на 10% від базової ціни за одиницю товару. При цьому, загальна ціна договору не може бути збільшена. У разі документального підтвердження зростання ціни за одиницю товару, одночасно здійснюється зменшення кількості товару.
Пунктом 5.6.2 договору передбачено що ціна за одиницю товару за відповідний розрахунковий період визначається у виставлених постачальником рахунках та актах приймання-передачі товару, наданих згідно з п. 5.14 цього договору, виходячи з коливання ціни електричної енергії на ринку, та обраховується наступним чином: 
Цн=((Цбаз-Тп-Тр)*(1+%коливання)+Tп+Тр))*1.2, 
де: Цн — фактична ціна поставки товару за відповідний розрахунковий місяць. 
Цбаз - Базова ціна (без ПДВ), визначена згідно підпункту 5.5.1 договору. 
Тп - тариф на передачу електричної енергії (без ПДВ), що був встановлений на розрахунковий період, за який здійснюється обрахунок ціни/підписання акту приймання-передачі товару. Тариф встановлюється рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) або іншим повноваженим органові влади, та визначений сторонами у додатку №1 до договору, в тому числі тариф, що був змінений згідно з п. 5.8. цього договору та зафіксований у відповідній додатковій угоді. 
Тр - тариф на розподіл електричної енергії (без ПДВ), що був встановлений на розрахунковий період, за який здійснюється обрахунок ціни/підписання акту приймання-передачі товару. Тариф встановлюється рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) або іншим повноваженим органом влади, та визначений сторонами у додатку №1 до договору, в тому числі тариф, що був змінений згідно з п. 5.8. цього договору та зафіксований у відповідній додатковій угоді. 
Коливання ціни на ринку при цьому розраховується наступним чином: % коливання = (сер. поточ – Цсер.баз)/Цсер. баз, де: 
Цсер.баз - середньозважена ціна на РДН (без ПДВ). У випадку, якщо ціна за договором переглядається вперше, середньозважена ціна на РДН визначається виходячи з цін, які склались на ринку за всі календарні дні місяця, що передували дню проведення аукціону по закупівлі, за якою укладався договір. У випадку, якщо до дня проведення аукціону пройшло менше 14 календарних днів відповідного місяця, обрахунку підлягають дані за останні 14 календарних днів, що передували дню проведення аукціону по закупівлі, за якою укладався договір. У випадку, якщо перегляд ціни відбувається вдруге та в подальшому протягом строку дії договору, середньозважена ціна на РДН обраховується за даними, що склались на ринку за попередній розрахунковий період (попередній місяць поставки). 
Цсер.поточ. - середньозважена ціна на РДН (без ПДВ) на поточний розрахунковий період (місяць поставки, за який обраховується вартість за одиницю товару). Середньозважена ціна на РДН обраховується згідно даних ДП «Оператор ринку». Визначення середньозваженої ціни на РДН (як для Цсер. баз, так і для Цсер. поточ) здійснюється за такою формулою: 
Ц сер. = (РДН*Об. РДН) /Об. РДН де: 
Ц сер. середньозважена ціна на ринку на добу наперед; 
РДН – ціна на ринку на добу наперед; 
Об. РДН - обсяг купівлі-продажу електричної енергії на ринку на добу наперед за період обрахунку по об`єднаній енергетичній системі України (ОЕС України) та по Бурштинському острову (БуОс). 
В якості періоду обрахунку значення використовуються дані за відповідний місяць (місяць, за який обраховується коливання та/або попередній місяць поставки за договором), або інший період обрахунку згідно цього договору, визначений згідно даних майданчику ДП «Оператор ринку». 
Коливання ціни на ринку має бути обґрунтовано та підтверджено даними ДП «Оператор ринку», зокрема даними, розміщеними на офіційному сайті https://www.oree.com.ua/.»
Пунктом 5.7 договору передбачено, що у випадку, якщо коливання ціни на ринку товару відбувається в сторону зменшення понад 10% відносно базової ціни товару, сторони, керуючись п. 5 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», дійшли згоди, що вартість товару за відповідний розрахунковий період може зменшуватись без обмежень максимального відсотку. Обрахунок ціни за одиницю товару на відповідний розрахунковий період в такому випадку визначається за формулою, визначеною у п. 5.6 договору (п. 5.7 договору). 
Відповідно до п.5.8.1 договору у випадку зміни тарифу на передачу та/або тарифу на розподіл електричної енергії постановою НКРЕКП або рішенням іншого уповноваженого органу влади, сторони вносять відповідні зміни в додаток №1 (комерційна пропозиція постачальника) до договору шляхом укладання додаткової угоди до договору та викладенням додатку № 1 в новій редакції. 
Згідно з п. 5.8.2 договору додаткова угода про внесення змін до договору в частині зміни тарифу має містити інформацію про зміну базової ціни товару (стовпчик 7 таблиці додатку №1), що сталась у зв`язку зі зміною тарифу на передачу електричної енергії та/або розподілу електричної енергії. Базова ціна товару в такій додатковій угоді визначається як сума стовпчиків 4,5 та або 6 таблиці додатку №1. 
Ціна товару без ПДВ та без тарифів (стовп. 4 таблиці додатку № 1) в такій додатковій угоді визначається згідно: 
п.5.8.2.1. підписаного сторонами акту приймання-передачі товару за останній розрахунковий період або 
п.5.8.2.2. згідно даних вказаних в додатку № 1 до договору, якщо акт приймання-передачі товару за договором не підписувався. 
Пунктом 5.8.3 договору обумовлено, що додаткова угода про внесення змін до договору має містити посилання на дату та номер документу, яким змінено тариф на передачу та/або тарифу на розподіл електричної енергії, дату (період) з якої такий тариф починає діяти, а також розмір встановленого тарифу у стовпчику 5 та/або 6 таблиці додатку №1 до договору. 
Пунктом 5.9 договору передбачено, що зміна ціни за одиницю товару, згідно з п. 5.6-5,7 договору здійснюється в письмовій формі, шляхом підписання сторонами акту приймання-передачі електричної енергії згідно п. 5.14 договору (п. 5.9 договору). 
Пунктом 5.9.1 договору передбачено, що акт приймання-передачі товару, наданий згідно п. 5.14 договору, має містити інформацію про розрахунок ціни за одиницю товару згідно з умовами цього договору та мати відповідне посилання на пункт договору згідно з яким здійснюється перегляд ціни. Примірна форма акту приймання-передачі електричної енергії та рахунку на оплату наведена у додатку № 3 до договору. 
Відповідно до вимог п. 5.9.2 договору датою внесення змін до договору в частині зміни ціни за одиницю товару відповідно до умов договору є дата погодження та підписання обома сторонами відповідного акту приймання передачі на партію товару. 
Згідно з п. 5.10 постачальник за цим договором не має права вимагати від споживача будь-якої іншої плати, що не визначена цим договором. 
Пунктом 5.12 визначено, що розрахунковим періодом за договором є календарний місяць, протягом якого споживачу здійснювалось постачання електричної енергії згідно поданих заявок. Заявки споживача, можуть передбачати замовлення на постачання електричної енергії лише в межах одного календарного місяця. 
Пунктом 5.13 договору визначено, що по закінченні розрахункового періоду постачальник зобов`язаний надати для підписання споживачу акт приймання-передачі електричної енергії. Споживач зобов`язаний розглянути та підписати вказаний акт у строк, що не перевищує 5 (п`яти) робочих днів або дати вмотивовану відмову від підписання такого акту, у цей же строк. Акт приймання-передачі електричної енергії має містити інформацію про розрахунок ціни за одиницю товару згідно умов цього договору та іншу інформацію згідно з вимогами договору. 
Пунктом 5.14 договору передбачено, що остаточний розрахунок за поставлену електричну енергію у відповідному розрахунковому періоді споживач здійснює згідно виставленого постачальником рахунку на оплату на підставі підписаного сторонами акту приймання-передачі електричної енергії не пізніше ніж протягом 5 робочих днів з моменту його підписання, шляхом оплати залишку вартості спожитої електроенергії. Ціна за одиницю товару в рахунку виставленому за цим пунктом та в акті приймання-передачі товару у відповідному розрахунковому періоді визначається в порядку, визначеному п. 5.6-5.7 договору. 
Пунктом 13.1 визначено, що договір набирає чинності з моменту підписання сторонами, скріплення печатками і діє до 31.12.2021 року включно, але в будь-кому випадку до повного виконання сторонам своїх зобов`язань в частині розрахунків. 
Відповідно до вимог п. 13.6 договору істотні умови цього договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадків, передбачених умовами цього договору з урахуванням вимог Закону України «Про публічні закупівлі». 
Згідно з п. 15.1 договору невід`ємною частиною цього договору є: додаток № 1 «Комерційна пропозиція постачальника», додаток № 2 «Примірна форма заявки на постачання електричної енергії споживачу», додаток № 3 «Примірна форма акту приймання-передачі електричної енергії». 
Згідно додатку 1 до договору, ціна за електричну енергію на момент укладення договору за кВт/год, з урахуванням тарифів на передачу та розподіл, становить 3,19 грн з урахуванням ПДВ. (ціна товару 1,5816 (разом з ПДВ 1,9016) + тариф на передачу 0,31276 (разом з ПДВ 0,37276) + тариф на розподіл 0,76399 (разом з ПДВ 0,91399) = 2,65835 (разом з ПДВ 3,18835). 
Загальний обсяг постачання електричної енергії за договором складає 1050000 кВт/год (додаток 1 до договору). 
Додатковою угодою від 27.01.2021 № 1 п. 2.1 договору викладено в наступній редакції: «За цим договором постачальник продає споживачу із моменту підписання даної додаткової угоди і до 31.12.2021 товар «код ДК 021:2015 - 09310000-5 Електрична енергія» для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору». 
Всі інші умови договору залишено без змін (пункт 2). 
Даний додатковий договір набирає чинності з моменту його підписання (пункт 5). 
Додатковою угодою №2 від 18.03.2021 (яка починає діяти з моменту підписання) викладено зміни у такій редакції «Керуючись п.2 ч.5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», ч.2 п. 13.6 договору сторони домовились збільшити ціну за одиницю товару - Код CPV за ДК 021:2015 « 09310000-5 «Електрична енергія», у в`язку із зміною тарифу на розподіл та передачу такого товару на ринку, та без збільшення загальної вартості договору» (пункт 1 додаткової угоди). 
Пунктом 2 додаткової угоди № 2 від 18.03.2021 визначено, що у зв`язку із застосуванням п.1 цієї додаткової угоди сторони домовились внести зміни до додатку № 1 договору «Комерційна пропозиція». 
У додатку № 1 «Комерційна пропозиція Постачальника» до додаткової угоди № 2 зазначено найменування товару - електрична енергія у кількості 973465,47 кВт/год, ціну товару без ПДВ та без тарифу на передачу та без тарифу на розподіл - 1,5816 грн, тариф на передачу - 0,29393 грн без ПДВ, тариф на розподіл - 0,99184 грн без ПДВ. 
Зміни до договору внесені на підставі листа ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» від 03.03.2021 № 4319/1, в якому зазначається, що постановою Національної комісії з державного регулювання, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.12.2020 № 2383 збільшено тариф з розподілу електричної енергії АТ «Чернівціобленерго» з 763,99 грн до 991,84 грн за Мвт/год без ПДВ. Також, постановою Національної комісії з державного регулювання, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.12.2020 № 2353 знижено на 2021 рік з 312,76 грн до 293,93 грн за 1 Мвт/год без ПДВ. Вказані постанови набрали чинності з 01.01.2021.
Додатковою угодою від 17.08.2021 № 3 з 01.08.2021 (п.6 додаткової угоди) збільшено ціну за 1 кВт/год електроенергії до 3,78488 грн з ПДВ (або на 18,6% від фактичної ціни визначеної основним договором (3,19 грн за 1 кВт/год) зменшивши обсяг постачання електроенергії на 2021 рік. 
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою діяльність на відносини, що виникли з 01.08.2021 року. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 03.08.2021 № 9020 та 3 цінові довідки Чернівецької торгово-промислової палати. 
Згідно цінових довідок Чернівецької торгово-промислової палати від 02.08.2021 року № 927/1, № 927/1, № 927/1 середньозважена ціна електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на ринку «на добу наперед» згідно даних веб-сайту ДП «Оператор ринку» становила: станом на 23.07.2021 - 1541,32 грн за 1 МВт/год та станом на 30.07.2021 - 1727,33 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 12,7 %; станом на 30.07.2021 - 1727 грн за МВт/год та станом на 01.08.2021 - 2119,14 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 22,68 %; станом на 01.08.2021 - 2119,14 грн за 1 МВт/год та станом на 02.08.2021 - 2578,52 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 21,68%. 
Відповідно до інформації, відображеної у вищезазначених довідках, експертом надано відомості про середньозважену ціну на електричну енергію на РДН по ОЕС України за період з 23.07.2021 по 02.08.2021.
В подальшому, між замовником та постачальником, 06.09.2021 укладено додаткову угоду № 4, якою з 01.08.2021 (пункт 6 додаткової угоди) збільшено ціну за 1 кВт з 3,78488 грн. з ПДВ до 4,16336 грн з ПДВ, зменшивши обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік. 
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою діяльність на відносини, що виникли з 01.08.2021. Таким чином, ціна на поставлену електричну енергію була збільшена вже після її фактичної поставки. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 16.08.2021 № 10513, в якому зазначається, що згідно аналітичних матеріалів ДП «Оператор ринку» зафіксовано коливання середньозваженої ціни електроенергії на РДН ОЕС більше 10%. За одну декаду серпня 2021 в порівнянні з 1 декадою липня 2021 на РДН в торговій зоні «ОЕС України» середня ціна базового навантаження зросла на 128,93 % до рівня 2078,55 грн/МВт год та на 36,4 % в порівнянні 3 декадою липня 2021 року. В порівнянні з 1 декадою серпня 2020 індекс ціни «база» збільшився на 69,2%. Збільшення рівня цінових індексів пов`язане з підвищенням максимального рівня цінових індексів пов`язане з підвищенням максимального рівня та максимального навантаження (Постанова НКРЕКП № 1227 від 30.07.2021) та зміною цінових стратегій учасниками ринку. 
Так, згідно цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 16.08.2021 № 999 середньозважена ціна електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на ринку «на добу наперед» за 10 днів серпня 2021 року у порівнянні з середньозваженою ціною за 3 декаду липня 2021 року становила станом за 3 декаду липня 2021 року - 1623,28 грн за 1 МВт/год та за 10 днів серпня 2021 року - 2127,10 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 31,4%.
Після цього, між замовником та постачальником, 06.10.2021 укладено додаткову угоду № 5, якою збільшено ціну за 1 кВт з 4,16336 грн з ПДВ до 4,57969 грн з ПДВ, тобто ще на 10%.
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою діяльність на відносини, що виникли з 01.08.2021. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 16.08.2021 № 10513 в якому зазначається, що згідно аналітичних матеріалів ДП «Оператор ринку» зафіксовано коливання середньозваженої ціни електроенергії на РДН ОЕС більше 10%. За одну декаду серпня 2021 в порівнянні з 1 декадою липня 2021 на РДН в торговій зоні «ОЕС України» середня ціна базового навантаження зросла на 128,93 % до рівня 2078,55 грн/МВт год та на 36,4 % в порівнянні 3 декадою липня 2021 року. 
В порівнянні з 1 декадою серпня 2020 індекс ціни «база» збільшився на 69,2%. Збільшення рівня цінових індексів пов`язане з підвищенням максимального рівня цінових індексів пов`язане з підвищенням максимального рівня та максимального навантаження (Постанова НКРЕКП № 1227 від 30.07.2021) та зміною цінових стратегій учасниками ринку. 
Згідно цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 16.08.2021 № 999 середньозважена ціна електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на ринку «на добу наперед» за 10 днів серпня 2021 у порівнянні з середньозваженою ціною за 3 декаду липня 2021 становила станом за 3 декаду липня 2021 - 1623,28 грн за 1 МВт/год та за 10 днів серпня 2021 - 2127,10 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 31,4%.
06.10.2021 між замовником та постачальником укладено додаткову угоду № 5, якою збільшено ціну за 1 кВт з 4,16336 грн з ПДВ до 4,57969 грн з ПДВ.
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою діяльність на відносини, що виникли з 01.08.2021 року. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 14.09.2021 № 12137/24 в якому зазначається, що згідно аналітичних матеріалів ДП «Оператор ринку» зафіксовано коливання середньозваженої ціни електроенергії на РДН ОЕС більше +56,4%. 
Згідно цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 13.09.2021 року № 1106/7 встановлено, що згідно даних офіційного веб-сайту ДП «Оператор ринку» «на добу наперед» середньозважена ціна електричної енергії на 14.09.2021 склала 2596,47 грн за 1МВт/год (без ПДВ).
3 інформації Острицької сільської ради від 21.09.2022 №862 встановлено, що загальна кількість електричної енергії, поставленої за договором постачання електричної енергії № 2 від 25.01.2021 складає 977450 кВт. 
З інформації Управління Державної казначейської служби України у Герцаївському районі Чернівецької області від 03.06.2022 № 01-09-08/363 встановлено, що за договором постачання електричної енергії № 2 від 25.01.2021 протягом січня-грудня Острицькою сільською радою сплачено відповідачу 3349500 грн. 
Згідно з даними, оприлюдненими на офіційному порталі публічних закупівель «ProZorro» щодо закупівлі UA-2020-12-04-003078-с, договір закупівлі від 25.01.2021 № 2 постачальником виконано, що підтверджується звітом про виконання договору від 27.01.2022 та платіжними дорученнями: № 6, 11, 11, 12, 13 від 28.01.2021, № 7, 10, 18, 18, 19, 21, 33, 48, 49 від 15.02.2021, № 78 від 23.02.2021, № 22, 29, 32, 32, 45, 61, 94 від 16.03.2021, № 106 від 24.03.2021, № 6, 27, 37, 41, 64, 76, 114 від 31.03.2021, № 140, 141 від.09.04.2021, № 22, 42, 56, 59, 60, 95, 114, 187 від 06.05.2021, № 192 від 12.05.2021, № 27, 47, 64, 68, 69, 112, 153, 243 від 28.05.2021, № 260 від 18.06.2021, № 32, 56, 81, 82, 85, 143, 171, 282 від 25.06.2021, № 33, 62, 84, 90, 91, 151, 177, 299 від 16.07.2021, № 48, 75, 104, 108, 114, 179, 203, 344, 345 від 19.08.2021, № 55, 86, 110, 114, 125,194, 228, 388, 389 від 22.09.2021, № 63, 92, 120, 124, 135, 214, 252, 427, 428 від 06.10.2021, № 108, № 82, 108, 146, 147, 160, 247, 299, 505 від 26.11.2021, № 94, 121, 165, 167, 176, 227, 361, 615 від 30.12.2021.
Так, за січень місяць 2021 року ТОВ «ЧОЕК» виставив 3 рахунки за різними цінами на загальну суму 924 520,31 грн. в кількості 297,169 тис. кВт/год, зокрема: відповідно до рахунку від 26.01.2021 №1025 та акту приймання-передачі без дати та платіжних доручень від 28.01.2021 сплачено кошти за спожиту електричну енергію кількості 126,359 тис. кВт в сумі 391 965,81 грн. за ціною 3,10 гривень/кВт; згідно рахунку від 31.01.2021 №1519 та акту приймання-передачі від 31.01.2021 та платіжних доручень за 15.02.2022 сплачено кошти за спожиту електричну енергію кількості 118,78 тис кВт в сумі 414 929,44 грн та відповідно до рахунку від 31.01.2021 №2881 та акту приймання-передачі від 31.01.2021 та платіжного доручення від 15.02.2022 сплачено кошти за спожиту електричну енергію кількості 52,03 тис кВт в сумі 117 625,06 грн за ціною 2,26 гривень/кВт.
Відповідно до актів приймання-передачі за лютий 2021 року споживачем спожито 252856 кВт за ціною 3,19 на суму 806854,06 грн. 
Відповідно до актів приймання-передачі за березень-липень 2021 року споживачем спожито 279286 кВт по ціні додаткової угоди №3 (сума з ПДВ за 1 кВт) на суму 935092,12 грн, оплата проведена в повному обсязі в березні-серпні 2021 року. 
Відповідно до актів приймання-передачі за серпень 2021 року споживачем спожито 15613 кВт по ціні додаткової угоди №3 (сума з ПДВ за 1 кВт) на суму 58174,08 грн, оплата проведена у вересні 2021 року в повному обсязі. 
Відповідно до актів приймання-передачі за вересень 2021 року споживачем спожито 21302 кВт по ціні додаткової угоди №4 (сума з ПДВ за 1 кВт) на суму 88694,28 грн., оплата проведена у жовтні 2021 року в повному обсязі. 
Відповідно до актів приймання-передачі за листопад-грудень 2021 року споживачем використано 111224 кВт по ціні додаткової угоди №5 (сума з ПДВ за 1 кВт) на суму 536165,15 грн, оплата проведена в листопаді- грудні 2021 року в повному обсязі.
Очікувана вартість 1 кВт/год електричної енергії станом на час укладення договору становила 3,19 грн (ціна договору 3349500 грн, кількість електроенергії 1050000 кВт/год, що підлягала закупівлі), після укладення додаткових угод №2-5 про збільшення ціни електроенергії та з урахуванням перерахованих постачальнику за результатами виконання договору коштів у сумі 3349500 грн вартість 1 кВт/год електроенергії фактично склала 3,42677375 грн (остаточна ціна договору 3349500 грн: 977450 кВт/год фактично поставленої електроенергії).
Проведеним позивачем розрахунком, з урахуванням фактичного обсягу спожитої електричної енергії, зазначено, що споживачем безпідставно сплачено бюджетних коштів на загальну суму 231434,5 грн (3349500 грн (сума сплачена за договором) – (977450 кВт (фактично поставлено за договором) х 3,19 грн (вартість за договором) = 3118065,5 грн) = 231434,5 гривень. 
При цьому, Острицькою сільською радою в рамках виконання договору недоотримано електроенергії в кількості 72550 кВт/год.
22.03.2023 Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області за результатами перевірки закупівель Острицької сільської ради за номерами UA-2020-12-04-003078-с, UA-2022-12-20-019674-f та UA-2022-12-26-017992-а складено акт яким встановлено, що в порушення умов договору №2 від 25.01.2021 та п. 2 ч. 5 статті 41 Закону № 922 сільською радою укладено з ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» додаткову угоду від 18.03.2021 №2, до договору № 2 про внесення змін до істотних умов договору - збільшення ціни / кВт.год. електричної енергії, та проведено оплату згідно актів приймання-передачі в яких ціна І кВт.год. відповідає визначеній в додатковій угоді, але не має підтвердження коливання ціни, що призвело до недоотримання активів (електричної енергії) у кількості 46084,16 кВт.год. та понесення зайвих витрат бюджетний коштів місцевого бюджету на загальну суму 143 411,09 грн. чим нанесено сільському бюджету матеріальної шкоди на вказану суму).
IV. Позиція суду по суті спору
Стаття 15 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) встановлює право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України, одним із способів захисту судом цивільних прав та інтересів може бути визнання правочину недійсним.
За приписами статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст. 204 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно з абзацом 1 частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у статті 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.
Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Частиною 3 ст. 631 ЦК України визначено, що сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення.
Згідно з ч. 2, ч. 3 ст. 632 ЦК України, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Відповідно до частини першої статті 651 ЦК України зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Закон України "Про публічні закупівлі" не містить виключень з цього правила.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України "Про публічні закупівлі".
З аналізу положень Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається те, що вони є спеціальними нормами, які визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель і повинні застосовуватися переважно щодо норм Цивільного кодексу України, які визначають загальну процедуру внесення змін до договору (постанова Верховного Суду від 08.11.2023 у справі № 926/3421/22).
Згідно із ч. 4 ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі" відносини, пов`язані із сферою публічних закупівель, регулюється виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.
Згідно з п. 6 ч. 1 статті 1 цього Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю визначається як господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
У частині першій статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Частиною 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедурі закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Відповідно до ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;
3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті. У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником, визначеним у Законі України "Про оборонні закупівлі", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.
Згідно Висновку Великої палати Верховного Суду про застосування пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", який викладено у постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 (провадження № 12-57гс23):
"ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається (п.88);
зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах (п.89);
у будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі (п.90).
В іншому випадку не досягається мета Закону № 922-VIII, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку."
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 зазначено:
"- норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII визначають правила внесення змін до договору про закупівлю без проведення нової процедури закупівлі, зокрема, надаючи можливість внесення цих змін у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору не повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми Закону № 922-VIII (п.150 постанови);
- інший підхід до розуміння положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, який передбачає щоразу з кожним внесення змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої (п. 151 постанови);
- укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону № 922-VIII (п.152 постанови);
- окрім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі. До того ж застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників (пункти 153-154 постанови)".
Судом встановлено, що згідно додатку 1 до договору №2 від 25.01.2021, ціна за електричну енергію на момент укладення договору за кВт/год, з урахуванням тарифів на передачу та розподіл, становить 3,19 грн з урахуванням ПДВ. (Ціна товару 1,5816 (разом з ПДВ 1,9016) + тариф на передачу 0,31276 (разом з ПДВ 0,37276) + тариф на розподіл 0,76399 (разом з ПДВ 0,91399) = 2,65835 (разом з ПДВ 3,18835). Загальний обсяг постачання електричної енергії за Договором складає 1050000 кВт/год (додаток 1 до договору).
Додатковою угодою №2 від 18.03.2021 (яка почала діяти з моменту підписання) викладено зміни у такій редакції «Керуючись п.2 ч.5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», ч.2 п. 13.6 договору сторони домовились збільшити ціну за одиницю товару - Код CPV за ДК 021:2015 « 09310000-5 «Електрична енергія», у в`язку із зміною тарифу на розподіл та передачу такого товару на ринку, та без збільшення загальної вартості договору» (п. 1 додаткової угоди).
У додатку № 1 «Комерційна пропозиція постачальника» до додаткової угоди № 2 зазначено найменування товару - електрична енергія у кількості 973465,47 кВт/год, ціну товару без ПДВ та без тарифу на передачу та без тарифу на розподіл - 1,5816 грн, тариф на передачу - 0,29393 грн без ПДВ, тариф на розподіл - 0,99184 грн без ПДВ. 
Тобто, згідно комерційної пропозиції, базова ціна товару (без ПДВ) з тарифом на передачу та тарифом на розподіл електричної енергії, складає 2,86737 грн (без ПДВ) або 3,440844 грн з ПДВ. 
Таким чином, згідно додаткової угоди №2 від 18.03.2021 зменшено об`єм закупівлі електричної енергії з 1050000 кВт/год до 973465,47 кВт/год та збільшено ціну в порівнянні з договором № 2 від 25.01.2021 на 7,86% (по договору ціна 3,19 грн).
Підставою для збільшення ціни став лист ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» від 03.03.2021 № 4319/1, в якому зазначається, що постановою Національної комісії з державного регулювання, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.12.2020 № 2383 збільшено тариф з розподілу електричної енергії АТ «Чернівціобленерго» з 763,99 грн до 991,84 грн за Мвт/год без ПДВ. Також, Постановою Національної комісії з державного регулювання, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.12.2020 № 2353 знижено на 2021 рік з 312,76 грн до 293,93 грн за 1 Мвт/год без ПДВ. Вказані постанови набрали чинності з 01.01.2021.
У вищевказаному листі не вказано про коливання середньозваженої ціни електроенергії та не надано цінові довідки Чернівецької Торгово-промислової палати про зміну середньозваженої ціни електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на ринку «на добу наперед».
Відповідно до реєстру отриманих тендерних пропозицій до закупівлі ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» подала тендерну пропозицію 22 грудня 2020 року.
Вищезазначена постанова НКРЕП від 09.12.2020 № 2383 набрала чинності з 01 січня 2021 року, а договір укладений з Острицькою сільською радою - 25 січня 2021 року.
Виконання зобов`язань щодо ціни та кількості електричної енергії ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» підтвердила при наданні своєї тендерної пропозиції, та листом № 8206 від 21.12.2020, y якому зазначено, що товариство зобов`язується дотримуватись умов тендерної пропозиції протягом 120 календарних днів з дня визначення його переможцем процедури закупівлі. 
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону № 922, істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.
Вносячи зміни до істотних умов договору щодо підвищення ціни за одиницю товару додатковою угодою № 2 від 18.03.2021 при відсутності документів, що підтверджують коливання ціни на ринку, порушено вимоги п. 2 ч.5 ст. 41 Закону № 922 в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку в разі коливання ціни такого товару на ринку. 
При цьому, укладення додаткової угоди № 2, призвело до збільшення ціни за 1 кВт електричної енергії на 7,86% до ціни за 1 кВт електричної енергії визначеної основним договором, чим порушено п.2 ч.5 ст. 41 Закону № 922 в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків.
Додатковою угодою від 17.08.2021 № 3 з 01.08.2021 (п.6 додаткової угоди) збільшено ціну за 1 кВт/год електроенергії до 3,78488 грн з ПДВ (або на 18,6% від фактичної ціни визначеної основним договором (3,19 грн за 1 кВт/год), зменшивши обсяг постачання електроенергії на 2021 рік. 
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою дію на відносини, що виникли з 01.08.2021 року. Таким чином, ціна на поставлену електричну енергію була збільшена вже після її фактичної поставки. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 03.08.2021 № 9020 та 3 цінові довідки Чернівецької торгово-промислової палати. 
Згідно цінових довідок Чернівецької торгово-промислової палати від 02.08.2021 року № 927/1, № 927/1, № 927/1 середньозважена ціна електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на ринку «на добу наперед» згідно даних веб-сайту ДП «Оператор ринку» становила: станом на 23.07.2021 - 1541,32 грн за 1 МВт/год та станом на 30.07.2021 - 1727,33 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 12,7 %; станом на 30.07.2021 - 1727 грн за МВт/год та станом на 01.08.2021 - 2119,14 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 22,68 %; станом на 01.08.2021 - 2119,14 грн за 1 МВт/год та станом на 02.08.2021 - 2578,52 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 21,68%. 
Відповідно до інформації, відображеної у вищезазначених довідках, експертом надано відомості про середньозважену ціну на електричну енергію на РДН по ОЕС України за період з 23.07.2021 по 02.08.2021.
Враховуючи, що додаткова угода №2 укладена з порушенням норм Закону № 922, то укладення додаткової угоди №3 призвело до збільшення ціни за 1 кВт електричної енергії на 18,6 % до ціни 1 кВт електроенергії, визначеної основним договором, чим порушено п.2 ч.5 ст. 41 Закону № 922 в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку в разі коливання ціни такого товару на ринку. 
З урахуванням викладеного, враховуючи що додаткова угода №2 укладена з порушенням норм Закону № 922, цінові довідки Чернівецької торгово-промислової палати мали підтвердити факт коливання ціни на електроенергію за період з дати укладення договору 25.01.2021 по дату укладення додаткової угоди №3 від 18.03.2021, а в даному випадку підтверджують лише коливання ціни за період з 23.07.2021 до 02.08.2021.
В подальшому, між замовником та постачальником 06.09.2021 укладено додаткову угоду № 4, якою з 01.08.2021 (п. 6 додаткової угоди) збільшено ціну за 1 кВт з 3,78488 грн. з ПДВ до 4,16336 грн з ПДВ, тобто ще на 10% від фактичної ціни визначеної додатковою угодою від 17.08.2021 № 3, зменшивши обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік. 
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою діяльність на відносини, що виникли з 01.08.2021 року. Таким чином, ціна на поставлену електричну енергію була збільшена вже після її фактичної поставки. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 16.08.2021 № 10513, в якому зазначається, що згідно аналітичних матеріалів ДП «Оператор ринку» зафіксовано коливання середньозваженої ціни електроенергії на РДН ОЕС більше 10%. За одну декаду серпня 2021 в порівнянні з 1 декадою липня 2021 на РДН в торговій зоні «ОЕС України» середня ціна базового навантаження зросла на 128,93 % до рівня 2078,55 грн/МВт год та на 36,4 % в порівнянні 3 декадою липня 2021 року. В порівнянні з 1 декадою серпня 2020 індекс ціни «база» збільшився на 69,2%. Збільшення рівня цінових індексів пов`язане з підвищенням максимального рівня цінових індексів пов`язане з підвищенням максимального рівня та максимального навантаження (Постанова НКРЕКП № 1227 від 30.07.2021) та зміною цінових стратегій учасниками ринку. 
Так, згідно цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 16.08.2021 № 999 середньозважена ціна електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на ринку «на добу наперед» за 10 днів серпня 2021 року у порівнянні з середньозваженою ціною за 3 декаду липня 2021 року становила станом за 3 декаду липня 2021 року - 1623,28 грн за 1 МВт/год та за 10 днів серпня 2021 року - 2127,10 грн за 1 МВт/год, зміна ціни складає 31,4%. 
При цьому, враховуючи що додаткові угоди № 2,3 укладені з порушенням норм Закону № 922 то укладення додаткової угоди №4 призвело до збільшення ціни за 1 кВт електричної енергії на 28 % до ціни 1 кВт електроенергії визначеної основним договором, чим порушено п.2 ч.5 ст. 41 Закону 922 в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку. 
Крім того, враховуючи що додаткові угоди № 2 та № 3 укладено з порушенням норм Закону № 922, цінові довідки Чернівецької торгово-промислової палати мали підтвердити факт коливання ціни на електроенергію за період з дати укладення договору 25.01.2021 по дату укладення додаткової угоди № 4 від 01.08.2021, а в даному випадку підтверджують лише коливання ціни за період за 10 днів серпня 2021 року у порівнянні з середньозваженою ціною за 3 декаду липня 2021 року.
Після цього, між замовником та постачальником 06.10.2021 укладено додаткову угоду № 5, якою збільшено ціну за 1 кВт з 4,16336 грн з ПДВ до 4,57969 грн з ПДВ, тобто ще на 10%. 
Пунктом 6 додаткової угоди визначено що вона набирає чинності та поширює свою діяльність на відносини, що виникли з 01.08.2021 року. Таким чином, ціна на поставлену електричну енергію була збільшена вже після її фактичної поставки. 
На підтвердження необхідності підвищення ціни ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» направила до Острицької сільської ради лист від 14.09.2021 № 12137/24, в якому зазначається, що згідно аналітичних матеріалів ДП «Оператор ринку» зафіксовано коливання середньозваженої ціни електроенергії на РДН ОЕС більше +56,4%. Згідно цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 13.09.2021 року № 1106/7 встановлено, що згідно даних офіційного веб-сайту ДП «Оператор ринку» «на добу наперед» середньозважена ціна електричної енергії на 14.09.2021 склала 2596,47 грн за 1МВт/год (без ПДВ). 
При цьому, враховуючи що додаткові угоди № 2,3,4 укладені з порушенням норм Закону № 922, то укладення додаткової угоди №5 призвело до збільшення ціни за 1 кВт електричної енергії на 38 % до ціни 1 кВт електроенергії визначеної основним договором № 2, чим порушено п.2 ч.5 ст. 41 Закону 922 в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку. 
Крім того, з урахуванням викладеного, враховуючи що додаткові угоди №№ 2, 3, 4 укладено з порушенням норм Закону № 922, цінова довідка Чернівецької торгово-промислової палати мала підтвердити факт коливання ціни на електроенергію за період з дати укладення договору 25.01.2021 по дату укладення додаткової угоди № 5 від 06.10.2021, а в даному випадку вказує лише на середньозважену ціну електричної енергії на 14.09.2021.
Загалом, внаслідок укладення 4 додаткових угод ціну електричної енергії збільшено з 3,19 грн до 4,58 грн за 1 кВт/год, тобто на 1,39 грн або на 43,57% більше від первинної ціни Договору, а кількість зменшено з 1050000 кВт/год до 977450 кВт/год, що на 72550 кВт/год менше, ніж зазначено в договорі. 
Суд враховує, що кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 912/1580/18, від 02 грудня 2020 року у справі № 913/368/19, від 11 травня 2023 року у справі № 910/17520/21).
Тобто, сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.
При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Як коливання ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.
Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, - як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Законом України "Про публічні закупівлі" не передбачено форму / вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2025 року у справі № 916/747/24).
Параграфом 1 глави 5 розділу І Господарського процесуального кодексу України унормовані основні положення про докази. При цьому, суд виходить із того, що спеціальним законодавством у сфері публічних закупівель не визначено певний орган чи особу, яку законодавець наділив би повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку.
Під час визначення щодо доказів на підтвердження коливання ціни товару на ринку слід виходити як з аналізу норм чинного законодавства щодо повноважень та функцій суб`єктів надання такої інформації, так і положень щодо доказів, які закріплені у главі 5 розділу І Господарського процесуального кодексу України .
Однак, надані роздруківки з сайту ДП "Оператор ринку" не охоплюють всього періоду між датою укладення вищевказаних додаткових угод про зміну ціни та датою укладення договору. Таким чином, не містять інформації про наявність коливання ціни саме в бік зростання в періодах між цими датами. Також слід зазначити, що відсутні були підстави для збільшення ціни електроенергії згідно даних, опублікованих на сайті ДП "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/), згідно яких середньозважена ціна на ринку по об`єднаній електричній системі України у лютому 2021 року становила - 1632,56 грн за 1 МВт.год та у березні 2021 року - 1374, 25 грн за 1 МВт.год. Тобто, на ринку не відбулося зростання ціни електроенергії, а навпаки мало місце її зменшення на 15,82 %.
Довідки ТПП України, тощо можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку. Втім судам у порядку статті 86 Господарського процесуального кодексу України слід їх досліджувати та оцінювати за критеріями належності, допустимості, достовірності, вірогідності з точку зору саме факту коливання ціни на товар (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05 вересня 2023 року у справі № 926/3244/22).
Для обґрунтування підвищення ціни Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» на власний розсуд обирались періоди для порівняння середніх цін на електричну енергію, дослідження яких не відображало їх динаміку, а також не могло бути належним обґрунтуванням для висновків про коливання цін у бік збільшення. Крім того, у наданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» документах не міститься доказів на підтвердження пропорційного зростання ціни на товар на ринку з урахуванням періоду дії попередньої додаткової угоди.
Водночас наведені документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на електричну енергію, пропорційності їх зростання, у них відсутній аналіз вартості ціни електричної енергії на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни електричної енергії на ринку, у зв`язку із чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Разом з тим, зі змісту вказаних висновків убачається, що вони не стосуються спірних додаткових угод, в них зазначена інформація станом на інші дати, що не збігаються з датами укладення вказаних угод.
Таким чином, необхідність внесення зазначених змін не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально.
Згідно з приписами статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідач був обізнаний і погодився з істотними умовами договору, у тому числі зі ціною товару.
Окрім того, у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик, тому, укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (стаття 13 Цивільного кодексу України).
У той час, як можливість зміни ціни договору внаслідок дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18).
Натомість, метою прийняття Закону України "Про публічні закупівлі" було удосконалення системи публічних закупівель, спрямованої на розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері закупівель, у тому числі протидії "ціновому демпінгу", коли учасник процедури закупівлі пропонує значно занижену ціну товару, щоб перемогти, а потім через додаткові угоди суттєво збільшує ціну товару та відповідно зменшує обсяг закупівлі, чим нівелює результати публічної закупівлі.
Враховуючи, що сторонами договору, всупереч інтересів держави та зі зловживанням правом, без будь-яких належних на те підстав та жодного належно обґрунтованого документального підтвердження щодо коливання ціни у відповідний період, в порушення норм Закону України "Про публічні закупівлі" та положень договору, укладено додаткові угоди, згідно яких збільшено ціну за одиницю товару, що не відповідає вимогам тендерної документації, суд виснує, що додаткові угоди від 18.03.2021 № 2, від 17.08.2021 № 3, від 06.09.2021 № 4, від 06.10.2021 № 5 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 25.01.2021 №2, суперечать наведеним вище нормам Цивільного кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі", тому підлягають визнанню недійсними.
Щодо стягнення коштів в сумі 231 434,50 грн суд зазначає наступне.
Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 зазначила, що на спірні правовідносини поширюються вимоги ст. 1212 ЦК України. Так, Верховний Суд вказав, що відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала (п. п. 71, 72, 82 постанови). Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17 суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати. У постанові від 26.09.2019 у справі № 520/4210/18 Верховний Суд зазначив, що тлумачення статті 1212 Цивільного кодексу України свідчить, що необхідно встановити наступні обставини, які у сукупності є підставою для виникнення такого зобов`язання: факт набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; відсутність для цього підстав.
Верховний Суд у постанові від 04.06.2019 у справі № 916/3156/17 виснував, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Ефективним способом захисту права є такий, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
У постанові від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 Велика Палата Верховного Суду виклала правовий висновок, згідно з яким, в кінцевому результаті ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту).
Таким чином, у разі задоволення судом першочергової вимоги щодо визнання оспорюваних додаткових угод недійсними, вбачаються всі підстави для задоволення похідної вимоги щодо стягнення незаконно отриманих відповідачем коштів, що дозволить поновити порушені права позивачів як розпорядників коштів.
За спірними додатковими угодами не було набуто додаткового майна порівняно з тим, що було передбачено договором про постачання електричної енергії споживачу №2 від 25.01.2021, тому у Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернівецька обласна енергопостачальна компанія" не виникає права на повернення будь-якого майна (двосторонньої реституції) або ж отримання відшкодування за нього, оскільки воно не передавало додаткових кіловат електричної енергії порівняно з умовами договору, а навпаки загальний обсяг отриманої електричної енергії було зменшено із збільшенням вартості за одиницю товару і тому не підлягає застосуванню двостороння реституція. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.03.2024 у справі № 927/68/23.
З урахуванням викладеного, твердження відповідача про необхідність застосування двосторонньої реституції не відповідає характеру спірних правовідносин та положенням чинного законодавства. Оскільки позовна вимога про стягнення грошових коштів є похідною від вимоги про визнання недійсними додаткових угод, правовою підставою для повернення спірних коштів виступає саме відсутність законної підстави для їх набуття, що прямо регулюється статтею 1212 ЦК України.
Перевіривши наданий позивачем розрахунок, з урахуванням фактичного обсягу спожитої електричної енергії, судом встановлено, що споживачем безпідставно сплачено бюджетні кошти на загальну суму 231434,5 грн (3349500 грн (сума сплачена за договором) – (977450 кВт (фактично поставлено за договором) х 3,19 грн (вартість за договором) = 3118065,5 грн) = 231434,50 гривень.
Таким чином, враховуючи визнання недійсними додаткових угод від 18.03.2021 № 2, від 17.08.2021 № 3, від 06.09.2021 № 4, від 06.10.2021 № 5 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 25.01.2021 №2 грошові кошти в сумі 231 434,50 грн є такими, що були безпідставно одержані Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернівецька обласна енергопостачальна компанія", підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний їх повернути позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку, що позовні вимоги прокурора про визнання недійсними додаткових угод від 18.03.2021 № 2, від 17.08.2021 № 3, від 06.09.2021 № 4, від 06.10.2021 № 5 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 25.01.2021 №2 та стягнення безпідставно сплачені кошти в сумі 231 434,50 грн підлягають задоволенню.
Суд додатково звертає увагу сторін на те, що оцінюючи доводи учасників справи під час розгляду справи, суд як джерелом права керується також практикою Європейського суду з прав людини.
Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України", Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Згідно із ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Щодо підстав для звернення прокурора за захистом інтересів держави.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким є Закон України «Про прокуратуру».
За змістом абзаців 1, 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії (абзаци 1- 3 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).
У відповідності до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Системне тлумачення положень частин 3-5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Водночас тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.
При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
«Нездійснення захисту» має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17).
Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (наведену правову позицію викладено у пункті 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом, а саме позивачем жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.
З огляду на викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.
У такому випадку суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.
Судом встановлено, що перед зверненням до суду Чернівецька окружна прокуратура зверталася листами до Острицької сільської ради щодо необхідності вжити заходи у зв`язку з недоотриманням електроенергії по договору від 25.01.2021 №2.
Зокрема, 21.03.2024 Чернівецька окружна прокуратура звернулася до голови Острицької сільської ради з листом в якому повідомила, що укладення додаткових угод до договору поставки електричної енергії від 25.01.2021 за № 2 спричинило порушення матеріальних інтересів держави, оскільки з урахуванням додаткових угод сільська рада фактично отримала менше електроенергії та за значно вищою ціною у порівнянні з первісним договором.
У зв?язку з неналежним виконанням своїх зобов`язань щодо постачання раді електроенергії, ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» безпідставно отримало, у результаті укладених угод, близько 229 тис. грн, що підлягають стягненню у судовому порядку до відповідного бюджету.
Прокуратура просила в строк до 27.04.2023 надати інфомацію про вжиття сільською радою заходів щодо повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів, в тому числі в судовому порядку.
21.04.2023 Чернівецька окружна прокуратура звернулася листом до Західного офісу Держаудитслужби та Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області в якому просила в строк до 30.04.2023 надати інформацію про вжиття заходів щодо повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів, в тому числі в судовому порядку.
Листом від 27.04.2023 Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області повідомило Герцаївський відділ Чернівецької окружної прокуратури, що у разі невиконання вимог акту перевірки Острицькою сільською радою, Управління підтримує заявлення Чернівецькою окружною прокуратурою відповідного позову з метою забезпечення відшкодування до відповідного бюджету коштів в сумі 143 411,09 грн.
28.04.2023 Острицька сільська рада повідомила Чернівецьку окружну прокуратуру, що нею не вживалися заходи щодо повернення сплачених коштів в тому числі в судовому порядку.
Острицька сільська рада звернулася з проханням ініціювати позов до ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» про визнання додаткових угод від 18.03.2021 №2 від 17.08.2021 №3 від 06.09.2021 року №4 та від 06.10.2021 №5 до договору від 25.01.2021 №2 (в частині зміни ціни) недійсними та вимагати від ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» передання недопоставленої за договором від 28.12.2020 №707 електричної енергії в кількості 46 084,16 КВт/год або повернення сплачених за неї 143 411,09 грн.
13.07.2023 Чернівецька окружна прокуратура звернулася з листом до голови Острицької сільської ради, в якому повідомила про намір звернутись до Господарського суду Чернівецької області з позовом в інтересах Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії № 2 від 25.01.2021.
Порушення законодавства про публічні закупівлі при укладенні додаткових угод унеможливлює раціональне та ефективне використання бюджетних коштів і створює загрозу інтересам держави, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави.
За таких обставин суд дійшов висновку про доведення прокурором факту бездіяльності Головного управління статистики у Чернівецькій області.
V. Розподіл судових витрат.
Згідно ч.1 ст.123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Як вбачається із матеріалів справи, Чернівецькою обласною прокуратурою при зверненні з позовною заявою сплачено судовий збір у розмірі 14 207,52 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 1131 від 28.07.2023.
Відшкодування витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, суд покладає на відповідача, з вини якого виник спір.
Керуючись статтями 2, 12, 129, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.
2. Визнати недійсними додаткові угоди № 2 від 18.03.2021, № 3 від 17.08.2021, № 4 від 06.09.2021 та № 5 від 06.10.2021 до договору № 2 від 25.01.2021, укладеного між Острицькою сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія».
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» (58001, вул. П. Целана, 6, м. Чернівці, код 42102122) на користь Острицької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області (60520, вулю. Зелена, 1, с. Остриця, Чернівецького району, Чернівецької області, код 04418417) – 231 434,50 грн безпідставно сплачених коштів.
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» (58001, вул. П. Целана, 6, м. Чернівці, код 42102122) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58001, м. Чернівці, вул. Кордуби, 21-А, код 02910120) 14207,52 грн судового збору.

Повний текст рішення складено та підписано 24.07.2026.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/

Суддя М.І. Ніколаєв