Провадження № 2-о/641/134/2026 | Справа № 641/4214/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
07 вересня 2026 року         м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого - судді Чайка І.В.,
за участю секретаря судового засідання – Шумейко С.О.,
розглянувши в порядку окремого провадження цивільну справу № 641/4214/26 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Слобідського районного суду міста Харкова із заявою, в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати – ОСОБА_2 та після її смерті відкрилася спадщина на частину квартири АДРЕСА_1 . Батько заявника помер у 1973 році, отже заявник є єдиним спадкоємцем після смерті його матері ОСОБА_2 . Для офомлення спадкових прав заявник звернувся до нотаріальної контори, та постановою нотаріуса від 16.01.2026 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його матері з огляду на те, що заявником на підтвердження родинного зв`язку з померлою надані свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , свідоцтво про народження ОСОБА_1 , в якому зазначено, що батьками дитини є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , свідоцтво про шлюб ОСОБА_2 , якій після укладення шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_5 . Однак, документів, що підтверджують зміну прізвища спадкодавиці, а саме з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », не надано. Отже, документи, що наявні в матеріалах спадкової справи не дають можливості встановити наявність підстав для закликання до спадкування заявника. Враховуючи зазначені обставини та неможливість встановлення факту родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та його померлою матір`ю в позасудовому порядку, заявник звернувся до суду з зазначеною вище заявою.
Ухвалою суду від 06.05.2026 заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі.
Заявник та його представник в судовому засіданні підтримали подану заяву та просили її задовольнити.
Представник заінтересованої особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідмолений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Заслухавши вступне слово заявника та його представника, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 3, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.
За приписами частини 1 статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту, зокрема родинних відносин між фізичними особами.
Як роз`яснено в пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суди розглядають справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.
У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника (постанова Верховного Суду від 04.08.2022 у справі № 752/21394/21).
Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, факту прийняття спадщини.
Відповідно до пункту 4.4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів державної реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин, а також документи, видані органами іноземних держав, які посвідчують такі факти.
Чинне законодавство не містить вичерпного переліку засобів доказування, за допомогою яких має підтверджуватися факт родинних відносин, тому застосовуються загальні правила щодо доказів та обов`язків щодо доказування.
У постанові Верховного Суду від 02.12.2020 справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.
Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 05.07.1958 року, 05.07.1958 року укладено шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , яка після укладення шлюбі взяла прізвище чоловіка – ОСОБА_5 . Також вказаний факт підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 05.02.1960 року, батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявника – ОСОБА_3 .
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 06.01.2022 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та після її смерті приватним нотаріусом Кравченко Н.С. було заведено спадкову справу, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 15.12.2025 року № 83613918.
Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кравченко Н.С. від 16.01.2026 року, заявнику ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину спадщину після смерті ОСОБА_2 з огляду на те, що заявником на підтвердження родинного зв`язку з померлою надані свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , свідоцтво про народження ОСОБА_1 , в якому зазначено, що батьками дитини є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , свідоцтво про шлюб ОСОБА_2 , якій після укладення шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_5 . Однак, документів, що підтверджують зміну прізвища спадкодавиці, а саме з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 » не надано. Отже, документи, що наявні в матеріалах спадкової справи, не дають можливості встановити наявність підстав для закликання до спадкування заявника.
Згідно з ордером про право на зайняття квартири (вселення) серії А № 14493, виданого батьку заявника ОСОБА_3 , сім`ю останнього складали дружина – ОСОБА_2 та син – ОСОБА_1 .
Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 19.03.1999 року № НОМЕР_4 , виданого центром приватизації держаного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, ОСОБА_1 та членам його сім`ї – ОСОБА_2 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 .
З інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 15.12.2025 року вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 станом на 04.01.2022 року, тобто на дату смерті останньої, зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 .
Також, в судовому засіданні в якості свідків були допитані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які повідомили, що заявник ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 43 прожили в одній квартирі по АДРЕСА_3 . Заявник є сином ОСОБА_2 та єдиним спадкоємцем після її смерті, оскільки чоловік ОСОБА_2 та відповідно батько заявника помер у 1973 році, а інших дітей у померлої не було.
У суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Даних про їх заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним доказам у справі.
Таким чином, в судовому засіданні доведено, що встановлення вказаного факту має для ОСОБА_1 юридичне значення, оскільки від цього залежить виникнення та зміна майнових та немайнових прав останнього, так як у нього виникне можливість офомлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_2 .
Досліджені в процесі розгляду справи докази узгоджуються з заявою ОСОБА_1 , поясненнями його представника в судовому засіданні, поясненнями свідків і є такими, що дозволяють встановити вказаний факт.
Таким чином, на підставі викладеного, суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та відповідно приходить до висновку про задоволення заяви в повному обсязі.
Керуючись ст. 293,315 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:
Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення – задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 .
Заінтересована особа: Харківська міська рада, код ЄДРПОУ 04059243, м. Харків, м-н Конституції, 7.

Суддя І.В.Чайка