Справа № 278/2724/26 | | Головуючий у 1-й інст. Дубовік О. М.
Категорія 68 | | Доповідач Бондар  О.О.

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2026 року | м. Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі колегії суддів: Бондар О. О. (суддя-доповідач), Шевчук А. М., Павицька Т. М.
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи
апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бородін Дмитро Вікторович,
на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 06 липня 2026 року, постановлену суддею Дубовік О. М. у м. Житомирі,
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
 
1.07 червня 2026 року ОСОБА_1 через електронний кабінет підсистеми ЕСІКС «Електронний суд» звернулася до Житомирського районного суду Житомирської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. 
 
2.Позовні вимоги мотивовані тим, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, однак подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу, на думку позивача, є неможливими, у зв`язку з чим вона просила суд розірвати шлюб. 

 
Рух справи в суді першої інстанції
 
3.Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 09 червня 2026 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк на усунення недоліків. 
 
4.Ухвала залишена без руху на підставі неподання позивачем оригіналу свідоцтва про шлюб.
 
5.17 червня 2026 року представник позивача адвокат Бородін Д. В. подав до суду клопотання про витребування доказів, у якому просив витребувати з відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України повторне свідоцтво про шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , укладений 13 серпня 2005 року. 
 
6.Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 19 червня 2026 року відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача та продовжено строк для усунення недоліків на 10 днів.
 
7.Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 06 липня 2026 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу визнано неподаною та повернуто позивачу на підставі частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України (далі – ЦПК України) у зв`язку з неусуненням недоліків.

 
Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги
 
8.Позивач не погодилася з ухвалою суду першої інстанції та 09 липня 2026 року через свого представника адвоката Бородіна Д. В. подала до Житомирського апеляційного суду апеляційну скаргу. 
 
9.В апеляційній скарзі просить скасувати в повному обсязі ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 06 липня 2026 року у справі № 278/2724/26 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
 
10. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, оскільки позивач подала до суду копію свідоцтва про шлюб, засвідчену сільською радою, а також клопотання про витребування повторного свідоцтва про шлюб з органу державної реєстрації актів цивільного стану. 
 
11. Представник позивача зазначає, що статті 175, 177 ЦПК України не містять обов`язкової вимоги про подання саме оригіналу свідоцтва про шлюб разом із позовною заявою про розірвання шлюбу. 
 
12. На думку позивача, вимога суду першої інстанції щодо подання оригіналу свідоцтва про шлюб на стадії вирішення питання про відкриття провадження не узгоджується з вимогами статей 95, 175, 177 ЦПК України, оскільки письмові докази можуть подаватися в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. 
 
13. Крім того, позов було подано через підсистему ЄСІКС «Електронний суд», що виключає подання письмового доказу в оригіналі разом із позовною заявою в електронній формі. 
 
14. Позивач посилається на те, що повернення позовної заяви з підстав ненадання оригіналу свідоцтва про шлюб є проявом надмірного формалізму та порушує її право на доступ до суду як складову права на справедливий суд.

 
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
 
15. Відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_2 станом на час апеляційного розгляду справи не надходив, що відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

 
Рух справи в суді апеляційної інстанції
16. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 липня 2026 року визначено склад суду для розгляду справи № 278/2724/26: Бондар О. О. (суддя-доповідач), Шевчук А. М., Павицька Т. М. 
17. Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 14 липня 2026 року відкрито апеляційне провадження у справі. 
18. Після проведення підготовчих дій Житомирський апеляційний суд ухвалою від 24 липня 2026 року призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду 
19.Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
20. Апеляційний суд заслухав суддю-доповідача, вивчив матеріали справи, перевірив законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та вважає, що апеляційну скаргу потрібно задовольнити, ухвалу суду першої інстанції – скасувати з огляду на таке.

Оцінка висновків суду першої інстанцій 
21. Рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. ( частини 1 – 5 статті 263 ЦПК України).
22.Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України, а документи, що додаються до позовної заяви, статтею 177 ЦПК України. 
23.Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів. 
24.Згідно з частинами 2, 4, 5 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено ЦПК України. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. 
25.За змістом частини шостої статті 95 ЦПК України, якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. 
26.Отже, процесуальний закон передбачає можливість подання письмових доказів як в оригіналі, так і в належним чином засвідченій копії. Неподання оригіналу письмового доказу саме по собі не є безумовною підставою для повернення позовної заяви, якщо позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а подана копія доказу дає змогу встановити характер спірних правовідносин і вирішити питання про відкриття провадження. 
27.Суд апеляційної інстанції враховує, що позов у цій справі подано про розірвання шлюбу. Для вирішення питання про відкриття провадження суд має перевірити відповідність позовної заяви вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а не наперед вирішувати питання достатності доказів для задоволення позову. 
28.Належність, допустимість, достовірність і достатність доказів підлягають оцінці судом під час розгляду справи, а не на стадії вирішення питання про відкриття провадження, якщо подана позовна заява за своїм змістом дає можливість визначити сторін, предмет та підстави позову. 
29.У цій справі позивач подала копію свідоцтва про шлюб, засвідчену сільською радою, а також звернулася із клопотанням про витребування повторного свідоцтва про шлюб із органу державної реєстрації актів цивільного стану. 
30.Відтак позивач вчинила процесуальні дії, спрямовані на підтвердження обставин, на які посилалася як на підставу позовних вимог, та повідомила суд про неможливість самостійного отримання відповідного доказу. 
31.За змістом статті 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази має право подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання підлягає вирішенню судом у порядку, визначеному процесуальним законом. 
32.Крім того, відповідно до статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові та відзиві, вирішує питання про витребування додаткових доказів, а також вчиняє інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи.
33.Тому, питання щодо необхідності подання оригіналу свідоцтва про шлюб або витребування повторного свідоцтва про шлюб з органу державної реєстрації актів цивільного стану могло бути з`ясоване судом першої інстанції після відкриття провадження у справі, зокрема під час підготовчого провадження, якщо суд або інший учасник справи мав сумніви у відповідності копії оригіналу.
34.Висновок суду першої інстанції про залишення позову без руху та подальше повернення позову з підстав ненадання оригіналу свідоцтва про шлюб є необґрунтованим, оскільки статті 95, 175, 177 ЦПК України не містять вимоги про обов`язкове подання саме оригіналу свідоцтва про шлюб разом із позовною заявою як умови відкриття провадження у справі. 
35.Верховний Суд в постанові від 10 січня 2024 року у справі № 285/5547/21 зазначив, що для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм.
36.Апеляційний суд враховує, що позов було подано з використанням підсистеми ЄСІКС «Електронний суд», що об`єктивно передбачає подання документів в електронній формі або електронних копіях письмових доказів. У такому разі питання щодо огляду оригіналу письмового доказу може бути вирішене судом під час розгляду справи. 
37.Верховний Суд у постанові від 19 жовтня 2022 року у справі № 526/442/22 дійшов висновку, що залишення позовної заяви про розірвання шлюбу без руху з підстав ненадання оригіналу свідоцтва про шлюб, зважаючи на зміст статей 95, 177 ЦПК України, є порушенням принципу верховенства права, права на справедливий суд і суперечить завданням цивільного судочинства. 
38.У цій же постанові Верховний Суд зазначив, що вимога суду першої інстанції при вирішенні питання про відкриття провадження у справі щодо надання оригіналу свідоцтва про шлюб не узгоджується з вимогами статей 95, 175, 177 ЦПК України.
39.Подібний підхід викладений у постанові Верховного Суду від 05 серпня 2020 року у справі № 177/1163/16-ц, у якій зазначено, що надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд.
40.За таких обставин застосування судом першої інстанції положень частини третьої статті 185 ЦПК України через неподання оригіналу свідоцтва про шлюб було надмірно формальним та призвело до необґрунтованого обмеження права позивача на доступ до суду.
41.Суд апеляційної інстанції вважає, що недоліки, на які послався суд першої інстанції не передбачені нормами ЦПК України та не були такими, що унеможливлювали відкриття провадження у справі, оскільки вони могли бути з`ясовані або усунуті під час підготовчого провадження.
42.Отже, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для визнання позовної заяви неподаною та її повернення позивачу є помилковим.

Оцінка аргументів, викладених у апеляційній скарзі
43. Апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції безпідставно повернув позовну заяву з мотивів ненадання оригіналу свідоцтва про шлюб. Позивач подала до суду копію свідоцтва про шлюб, засвідчену у встановленому порядку, а також на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху заявила клопотання про витребування повторного свідоцтва про шлюб з органу державної реєстрації актів цивільного стану.
44. Апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що повернення позовної заяви у цій справі є проявом надмірного формалізму та не відповідає завданню цивільного судочинства, визначеному статтею 2 ЦПК України.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
45.Статтею 374 ЦПК України визначені повноваження суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги. 
46.Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
47.Згідно з пунктом 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали. 
48.Оскільки суд першої інстанції неправильно застосував положення статей 95, 175, 177, 185 ЦПК України, безпідставно повернув позовну заяву та фактично обмежив право позивача на доступ до суду, суд апеляційної інстанції вважає, що ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 06 липня 2026 року потрібно скасувати, а справу - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 

Висновки щодо розподілу судових витрат
49.Оскільки апеляційний суд не ухвалює нового рішення по суті спору, а справа направляється до суду першої інстанції для продовження розгляду, питання розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з апеляційним переглядом, підлягає вирішенню судом першої інстанції за результатами розгляду справи по суті.
50.Керуючись статтями 141, 259, 268, 367, 368, 374, 379, 381–384 ЦПК України, Житомирський апеляційний суд 
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бородін Дмитро Вікторович, задовольнити. 
2. Ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 06 липня 2026 року у справі № 278/2724/26 скасувати. 
3. Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу направити до Житомирського районного суду Житомирської області для продовження розгляду. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. 
Постанова апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Підстави, строк, порядок касаційного оскарження, а також вимоги до форми і змісту касаційної скарги визначенні статтями 389 – 392 ЦПК України.

Судді:
О. О. Бондар

А. М. Шевчук

Т. М. Павицька
Повний текст судового рішення складений 07.08.2026