Справа № 683/2232/26
3/683/551/2026 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2026 року     м. Старокостянтинів

Суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області Сагайдак І.М., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановила:

ОСОБА_1 29 червня 2026 року близько 17 години 18 хвилин, перебуваючи у громадському місці, поблизу під`їзду №5 будинку №34 по вул. Авіаторів в м. Старокостянтинів Хмельницької області, виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожував їй фізичною розправою та намагався затіяти бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП (дрібне хуліганство).
У судовому засіданні ОСОБА_1 визнав, що під час словесної суперечки із ОСОБА_2 , яка обзивала його дружину нецензурними словами, він не стримався та через емоції підійшов до ОСОБА_2 та дійсно один раз рукою доторкнувся до її кепки, сказав, щоб вона мала повагу до старших, а також дійсно підтвердив, що погрожував їй повибивати зуби. Всі ці події відбувались на вулиці біля під`їзду будинку у присутності інших сторонніх осіб під час сварки. 
Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши надані докази, суд приходить до наступних висновків. 
Відповідно до ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто, особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.
Громадський порядок – це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).
Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення – громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів, тощо.
Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення. Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, окрім його пояснень, даних у судовому засіданні, також підтверджується: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА №137857 від 29 червня 2026 року, складеного відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, яким встановлено, що ОСОБА_1 29 червня 2026 року близько 17 години 18 хвилин, перебуваючи у громадському місці, поблизу під`їзду №5 будинку №34 по вул. Авіаторів в м. Старокостянтинів Хмельницької області, виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожував їй фізичною розправою та намагався затіяти бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян; протоколом прийняття заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 29 червня 2026 року; письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 від 29 червня 2026 року; письмовими поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 29 червня 2026 року.
Оцінивши усі надані докази у їх сукупності, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст.23 КУпАП).
У справах «Бакланов проти росії» від 09.06.05 та «Фрізен проти росії» від 24.03.05 Європейський суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». Також у справі «Ізмалов проти росії» від 16.10.08 суд встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи». Наведені правові тези суду щодо співмірності, пропорційності та індивідуалізації покарання слід визнавати одними з головних складових права на справедливий суд, закріпленого в ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод».
Відповідно до ст.33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
У Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутня норма, яка б передбачала можливість накладення більш м`якого стягнення, ніж передбачено законом.
Натомість ст.22 КУпАП надає можливість органу (посадовій особі), уповноваженій вирішувати справу, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
Малозначне правопорушення – це такі дії, які не спричинили або не могли спричинити істотної шкоди суспільним та державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим цінностям, що охороняються законом.
Враховуючи вищенаведені обставини, а також те, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, є особою пенсійного віку, запевнив суд, що таких дій він більше вчиняти не буде, суд вважає за можливе звільнити його від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.
Керуючись ст.ст. 22, 283-285 КУпАП,

постановила:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, і на підставі ст.22 КУпАП від адміністративної відповідальності звільнити, обмежившись усним зауваженням.
Провадження по справі закрити.
Постанову може бути оскаржено до Хмельницького апеляційного суду через Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: