КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/7195/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді К.М. Притули, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради, Кропивницької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року №2456 «Про затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» в частині затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда», якою земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер 3510100000:46:358:0020, що знаходиться в м. Кропивницькому між вулицями Глибка, Курганної, Аксьонкіної та Ушакова, віднесено до території з функціональним призначенням Р-2 (рекреаційної зони активного відпочинку);
- визнати протиправними дії Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради щодо відмови у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер 3510100000:46:358:0020, оформленої повідомленням про відмову в наданні будівельного паспорта, створеним в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва 22.04.2025;
- зобов`язати Департамент містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради не пізніше 10 робочих днів з дня набрання рішенням суду законної сили повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки, кадастровий номер 3510100000:46:358:0020, розташованої у АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 та Ушакова, відповідно до вимог законодавства та з урахуванням висновків суду, а за результатом розгляду видати будівельний паспорт забудови вказаної земельної ділянки;
- зобов`язати відповідача подати до суду звіт про виконання рішення суду у встановлений судом строк.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у квітні 2025 року звернувся до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради із заявою про видачу будівельного паспорта забудови належної йому на праві власності земельної ділянки площею 0,1000 га з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020. Позивач вказує, що цільовим призначенням земельної ділянки є будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що підтверджується відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Разом з тим Департамент листом (повідомленням) від 22.04.2025 повернув пакет документів та відмовив у видачі будівельного паспорта з посиланням на те, що відповідно до Плану зонування території міста Кіровограда земельна ділянка розташована в рекреаційній зоні активного відпочинку, а тому реалізувати право на її забудову неможливо. Позивач вважає такі висновки помилковими, оскільки План зонування території міста Кіровограда, затверджений рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456, у частині віднесення спірної земельної ділянки до зони Р-2 був прийнятий без урахування відомостей Державного земельного кадастру та раніше сформованого цільового призначення земельної ділянки.
Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.
До суду від представника Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити. Представник відповідачів зазначає, що при розгляді заяви позивача Департаментом встановлено невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням містобудівної документації на місцевому рівні, а саме генеральному плану м. Кіровограда та Плану зонування території міста Кіровограда. Крім того, у відзиві зазначено, що в ескізних намірах забудови, які були додані до заяви, відсутні плани із зазначенням габаритних розмірів та фасади господарських будівель і споруд, як того вимагають будівельні норми та Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.
Відповідач вказує, що рішення двадцять восьмої сесії шостого скликання Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456 «Про затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» є чинним, не скасованим у встановленому законом порядку, а тому уповноважений орган з питань містобудування та архітектури під час вирішення питання про видачу будівельного паспорта був зобов`язаний враховувати його положення. За твердженням відповідачів, земельна ділянка позивача за Планом зонування розташована у зоні Р-2 - рекреаційній зоні активного відпочинку, де наміри забудови індивідуальним житловим будинком не відповідають допустимим видам використання.
Кропивницька міська рада, правом подати відзив на позовну заяву не скористалась.
Позивач подав відповідь на відзив Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради, у якій заперечив проти доводів відповідача та зазначив, що саме незаконне віднесення його земельної ділянки до рекреаційної зони стало підставою для відмови у видачі будівельного паспорта. На думку позивача, орган містобудування не може обмежувати право власності особи з посиланням на містобудівну документацію, яка у відповідній частині прийнята без урахування правового режиму земельної ділянки, її категорії та цільового призначення.
Представником Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради подано заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначено, що наведена позивачем судова практика не має правового зв`язку з предметом спору у цій справі, а пункт 2.4 Порядку №103 прямо передбачає можливість повернення пакета документів у разі невідповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам. Відповідач також наголошує, що Департамент не наділений повноваженнями ігнорувати чинну містобудівну документацію або самостійно змінювати функціональне призначення території.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер 3510100000:46:358:0020, розташованої у АДРЕСА_1 та Ушакова.
Відповідно до матеріалів справи, право приватної власності позивача на зазначену земельну ділянку виникло на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 10.04.2013. Відомості про речове право на земельну ділянку внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Згідно з наданими позивачем матеріалами, цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020 визначено як для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
09.04.2025 позивач через Центр надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради звернувся до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради із заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки 3510100000:46:358:0020.
Департаментом містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради прийнято рішення про відмову в наданні будівельного паспорта та повернення поданого пакета документів, що оформлено повідомленням про відмову в наданні будівельного паспорта від 09.04.2025, реєстраційний номер документа в ЄДЕССБ ВР01:6833-5191-2638-2002, номер повідомлення А3606833519117993392, створеним в ЄДЕССБ 22.04.2025.
Підставою для відмови зазначено невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам, а саме те, що відповідно до Плану зонування території міста Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456, земельна ділянка розташована в рекреаційній зоні активного відпочинку Р-2. Також відповідачем зазначено про недоліки ескізних намірів забудови в частині відображення планів, фасадів та габаритних розмірів господарських будівель і споруд.
Позивач, не погоджуючись з вказаним рішенням та вважаючи незаконним віднесення його земельної ділянки до рекреаційної зони активного відпочинку, звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI.
Відповідно до пунктів 2, 7-9 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту. Містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.
Відповідно до частин першої, другої статті 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій, їх оновлення та внесення змін до них. Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням даних державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі в цифровій формі як просторово орієнтована інформація в державній системі координат на паперових і електронних носіях.
Відповідно до частин першої та другої статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є одночасно містобудівною документацією на місцевому рівні та землевпорядною документацією і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.
Відповідно до частин першої - третьої статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» план зонування території розробляється у складі комплексного плану, генерального плану населеного пункту з метою визначення умов та обмежень використання території у межах визначених функціональних зон. План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.
Зонування території здійснюється з дотриманням таких вимог: урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території; виділення зон обмеженої містобудівної діяльності; відображення існуючої забудови територій, інженерно-транспортної інфраструктури, а також основних елементів планувальної структури територій; урахування місцевих умов під час визначення функціональних зон; установлення для кожної зони дозволених і допустимих видів використання територій для містобудівних потреб, умов та обмежень щодо їх забудови; узгодження меж зон з межами територій природних комплексів, смугами санітарно-захисних, санітарних, охоронних та інших зон обмеженого використання земель, червоними лініями.
Згідно з частинами першою - четвертою статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.
Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 (далі - Порядок №103).
Відповідно до пунктів 1.2, 1.4 розділу І Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці. Розроблення будівельного паспорта здійснюється відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні.
Пунктом 2.1 розділу ІІ Порядку №103 визначено перелік документів, що подаються замовником для отримання будівельного паспорта, зокрема заяву, документи щодо права власності або користування земельною ділянкою, схему намірів забудови земельної ділянки із зазначенням місця розташування будівель і споруд, відстаней до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасадів та планів поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, переліку систем інженерного забезпечення, а також інші документи у передбачених Порядком випадках.
На підставі пункту 2.4 розділу ІІ Порядку №103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам; подання замовником заяви в довільній формі про відмову від отримання будівельного паспорта.
Таким чином, будівельний паспорт видається на підставі містобудівної документації на місцевому рівні при зверненні замовника до уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури із заявою та пакетом документів для видачі будівельного паспорта. При цьому підставою для повернення замовнику пакета документів є, зокрема, невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам.
Рішенням сімнадцятої сесії Кіровоградської міської ради двадцять третього скликання від 12.09.2000 №627 затверджено генеральний план м. Кіровограда.
Рішенням двадцять восьмої сесії шостого скликання Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456 затверджено містобудівну документацію «План зонування території міста Кіровограда».
З матеріалів справи вбачається, що відповідно до Плану зонування території міста Кіровограда земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020 віднесена до зони Р-2 - рекреаційної зони активного відпочинку.
Водночас, згідно з відомостями, наданими позивачем та не спростованими відповідачами належними і допустимими доказами, спірна земельна ділянка сформована та перебуває у приватній власності позивача, а її цільове призначення визначено як для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
За приписами статті 19 Земельного кодексу України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на категорії, зокрема, землі житлової та громадської забудови, землі рекреаційного призначення, землі сільськогосподарського призначення та інші категорії.
Частиною третьою статті 20 Земельного кодексу України передбачено, що категорія земель та вид цільового призначення земельної ділянки визначаються в межах відповідного виду функціонального призначення території, передбаченого затвердженим комплексним планом просторового розвитку території територіальної громади або генеральним планом населеного пункту.
Частинами четвертою та п`ятою статті 20 Земельного кодексу України передбачено, що при внесенні до Державного земельного кадастру відомостей про встановлення або зміну цільового призначення земельної ділянки належність земельної ділянки до відповідної функціональної зони визначається за даними Державного земельного кадастру. Відомості про цільове призначення земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру.
Відповідно до частини десятої статті 20 Земельного кодексу України включення земельної ділянки із визначеним видом цільового призначення до меж функціональної зони не тягне за собою обов`язковості зміни виду її цільового призначення незалежно від того, чи належить цей вид до переліку видів цільового призначення, визначення яких є можливим у межах такої зони.
Статтею 180 Земельного кодексу України визначено, що зонування земель здійснюється в межах територій територіальних громад. При зонуванні земель встановлюються вимоги щодо допустимих видів забудови та іншого використання земельних ділянок у межах окремих зон. Зонування земель здійснюється відповідно до закону.
Суд бере до уваги, що у постанові Верховного Суду від 29.01.2025 у справі №600/3670/22-а сформульовано правовий висновок, за яким за наявності затвердженого плану зонування вирішення уповноваженим органом питання щодо видачі будівельного паспорта повинно здійснюватися з врахуванням встановлених на місцевому рівні умов та обмежень використання території для містобудівних потреб.
Разом з тим зазначена правова позиція не означає, що план зонування за будь-яких обставин має безумовну перевагу над правовим режимом сформованої земельної ділянки та її цільовим призначенням. У кожній справі суд повинен з`ясувати, коли було набуте право на земельну ділянку, чи існувало на той момент відповідне функціональне обмеження, чи було воно належним чином відображене у земельному кадастрі, чи враховувалися актуальні відомості кадастру при розробленні містобудівної документації, а також чи змінювалося цільове призначення земельної ділянки у встановленому законом порядку.
У постанові Верховного Суду від 13.05.2026 у справі №560/6294/25, яка стосувалася відмови у видачі будівельного паспорта у зв`язку з розташуванням земельної ділянки у зоні озеленення спеціального призначення, Верховний Суд дійшов висновку, що положення Закону №3038-VI та Цивільного кодексу України, відповідно до яких забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, мають вищу юридичну силу, ніж рішення органу місцевого самоврядування про затвердження плану зонування.
Вказаний підхід Верховного Суду є релевантним для цієї справи, оскільки спірна земельна ділянка позивача була сформована і набута ним у власність до затвердження Плану зонування території міста Кіровограда, а відповідачі не довели, що на момент прийняття рішення від 17.09.2013 №2456 орган місцевого самоврядування у належний спосіб урахував відомості Державного земельного кадастру про цільове призначення земельної ділянки та правові наслідки включення її до рекреаційної зони.
Суд враховує, що під час розроблення плану зонування території населеного пункту як складової частини містобудівної документації на місцевому рівні підлягають урахуванню актуальні відомості Державного земельного кадастру та наявні відомості про сформовані земельні ділянки, зокрема щодо їх категорії земель та виду цільового призначення.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що під час розроблення та затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» у частині визначення функціональної зони території, на якій розташована земельна ділянка з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020, не було належним чином враховано відомості щодо правового режиму цієї земельної ділянки та її цільового призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.
Відповідачами не надано суду достатніх доказів того, що при затвердженні рішення Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456 у спірній частині були враховані наявні відомості про сформовану земельну ділянку позивача, а також що віднесення саме цієї земельної ділянки до зони Р-2 відповідало попереднім рішенням щодо планування і забудови території та її зареєстрованому цільовому призначенню.
З огляду на викладене суд дійшов висновку, що рішення двадцять восьмої сесії шостого скликання Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456 «Про затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» в частині затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда», якою земельну ділянку з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020 віднесено до території з функціональним призначенням Р-2 - рекреаційної зони активного відпочинку, є необґрунтованим, у зв`язку з чим у цій частині підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Разом з тим, на час звернення ОСОБА_1 із заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки 3510100000:46:358:0020 та на час прийняття Департаментом містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради рішення про відмову в наданні будівельного паспорта, План зонування території міста Кіровограда, затверджений рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 №2456, був чинним, а зазначена земельна ділянка відповідно до цього Плану була включена до території з функціональним призначенням Р-2 - рекреаційної зони активного відпочинку.
У зв`язку з цим намір забудови земельної ділянки індивідуальним житловим будинком, господарськими будівлями і спорудами на момент розгляду заяви не відповідав вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, а тому в Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради була наявною передбачена пунктом 2.4 розділу ІІ Порядку №103 підстава для повернення пакета документів та відмови у видачі будівельного паспорта.
Крім того, суд враховує, що відповідачем у повідомленні про відмову та у відзиві вказано також на недоліки поданих ескізних намірів забудови щодо відсутності необхідних планів, фасадів та габаритних розмірів господарських будівель і споруд. Зазначені обставини також підлягали оцінці уповноваженим органом під час перевірки відповідності поданого пакета документів вимогам пункту 2.1 Порядку №103.
Суд зазначає, що визнання протиправним та скасування рішення міської ради у частині віднесення земельної ділянки позивача до зони Р-2 не змінює ретроспективно правомірність дій Департаменту на момент розгляду заяви, оскільки Департамент діяв у межах чинної на той час містобудівної документації та не був наділений повноваженнями самостійно не застосовувати або змінювати План зонування території міста.
Таким чином, рішення Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради про відмову в наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повернення пакета документів прийнято з урахуванням чинної на момент прийняття містобудівної документації, а тому позовна вимога в цій частині задоволенню не підлягає.
З огляду на викладене, не підлягає задоволенню і похідна позовна вимога про зобов`язання Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 та видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020.
Щодо вимоги про зобов`язання відповідача подати звіт про виконання рішення суду, суд зазначає, що відповідно до статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. З огляду на характер частково задоволених вимог та відсутність обставин, які свідчать про необхідність встановлення судового контролю, підстави для задоволення цієї вимоги відсутні.
Згідно з частинами першою, третьою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору за позов немайнового характеру. Враховуючи часткове задоволення позову, суд стягує на користь позивача документально підтверджені судові витрати пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 1 211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької міської ради, якою прийнято протиправне рішення.
Керуючись ст.ст. 132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297, 382 КАС України, суд, -
ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту містобудування та земельних ресурсів Кропивницької міської ради (м. Кропивницький, вул. Тараса Карпи, 68, каб. 328, код ЄДРПОУ 45215157), Кропивницької міської ради (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41, код ЄДРПОУ 26241020) про визнання протиправним та скасування рішення, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення двадцять восьмої сесії шостого скликання Кіровоградської міської ради від 17 вересня 2013 року №2456 «Про затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» в частині затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда», якою земельну ділянку з кадастровим номером 3510100000:46:358:0020 віднесено до території з функціональним призначенням Р-2 - рекреаційної зони активного відпочинку.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 1 211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької міської ради.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА