РОМАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А
Іменем України
290/850/26
3/290/281/26
14 серпня 2026 року | селище Романів

Суддя Романівського районного суду Житомирської області Шакалова Андрія Вікторовича, розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з Відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП),
М О Т И В У В А Л Ь Н А Ч А С Т И Н А
1. Рух справи та фабула правопорушення
1.1. До Романівського районного суду Житомирської області 6 серпня 2026 року надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164 КУпАП ОСОБА_1 .
1.2. Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 465803 від 29 липня 2026 року, 29.07.2026 року о 17 годині 00 хвилин у смт. Романів по вул. Небесної Сотні, у приміщенні магазину «Продукти», ОСОБА_1 здійснив продаж пива торговельної марки «Haisenberg» об`ємом 0,5 л за ціною 50 грн за одну банку (пляшку) без наявної ліцензії, чим, на думку особи, яка склала протокол, порушив порядок господарської діяльності. За що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 164 КУпАП.
2. Позиція особи, яка притягається до відповідальності
2.1. У судовому засіданні ОСОБА_1 заперечив свою вину, та повідомив, що не здійснював торгівлю пивом. Просив закрити провадження у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.
3. Висновки суду та оцінка доказів
3.1. Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з огляду на таке.
Вимоги до змісту протоколу та його доказової сили
3.2. Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення обов`язково зазначаються, серед іншого, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, а також нормативний акт, який передбачає відповідальність за це

правопорушення. Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення. Протокол, складений з порушенням наведених вимог щодо розкриття суті правопорушення, не може вважатися належним і допустимим доказом, а обов`язок доведення всіх ознак складу правопорушення покладається на орган (посадову особу), який склав протокол, а не на суд чи на особу, яка притягається до відповідальності.
Бланкетний характер ч. 1 ст. 164 КУпАП і потреба конкретизації порушеної норми
3.3. Диспозиція ч. 1 ст. 164 КУпАП передбачає відповідальність за провадження господарської діяльності: 1) без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без подання повідомлення про початок такої діяльності, якщо це передбачено законом; 2) без отримання ліцензії на провадження виду діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, або в період зупинення дії ліцензії; 3) без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом. Ці форми вчинення правопорушення є самостійними, а сама норма — бланкетною і не діє автономно: для встановлення суті порушення необхідне звернення до спеціального законодавства, яке регулює конкретний вид ліцензованої діяльності, із зазначенням його точних реквізитів у протоколі.
3.4. Станом на час подій, викладених у протоколі (29.07.2026), відносини у сфері ліцензування роздрібної торгівлі алкогольними напоями, включно з пивом, регулюються Законом України від 18.06.2024 № 3817-IX «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі — Закон № 3817-IX). Цим Законом з 1 січня 2025 року визнано таким, що втратив чинність, раніше чинний Закон України від 19.12.1995 № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі — Закон № 481). Відповідно до частини сьомої статті 16 Закону № 3817-IX роздрібна торгівля алкогольними напоями, включно з пивом, здійснюється суб`єктами господарювання лише за наявності ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, а порядок і умови отримання такої ліцензії визначені розділом «Ліцензування» цього Закону.
3.5. У протоколі серії ВАД № 465803 відсутнє будь-яке посилання на Закон № 3817-IX, на конкретну його статтю чи частину, так само як і на будь-яку іншу чинну норму спеціального законодавства. Формулювання «без наявної ліцензії» та «порушив порядок господарської діяльності» є оціночними і самі по собі не розкривають, яку саме встановлену законом вимогу порушено. Відсутність у протоколі покликання на конкретну, чинну норму спеціального закону не дає змоги встановити, яке саме діяння інкримінується особі, і позбавляє її можливості підготувати змістовний захист, що є порушенням права на захист, гарантованого ст. 59 Конституції України.
3.6. Аналогічний правовий підхід послідовно застосовується в судовій практиці розгляду справ за ч. 1 ст. 164 КУпАП: за відсутності в протоколі посилання на конкретну норму спеціального закону, порушення якої утворює об`єктивну сторону правопорушення, протокол не може вважатися належним доказом у розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.
Недоведеність систематичного характеру діяльності
3.7. Обов`язковою ознакою господарської (підприємницької) діяльності, провадження якої без ліцензії тягне відповідальність за ст. 164 КУпАП, є її систематичний характер — тобто вчинення відповідних дій не менше трьох разів протягом календарного року. Такий підхід послідовно застосовується в судовій практиці з посиланням на п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.04.2003 № 3 «Про практику застосування судами законодавства про відповідальність за окремі злочини у сфері господарської діяльності». Із фабули протоколу вбачається лише одиничний факт продажу однієї банки пива в один день (29.07.2026). Жодних
відомостей про повторюваність подібних дій в інші дні чи про інші епізоди реалізації товару матеріали справи не містять. За таких обставин систематичність як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення матеріалами справи не підтверджена.
Межі судового розгляду та заборона самостійно усувати недоліки обвинувачення
3.8. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі — ЄСПЛ), провадження у справах про адміністративні правопорушення каральної природи охоплюється поняттям «кримінальне обвинувачення» у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а особа, щодо якої воно здійснюється, користується відповідними гарантіями справедливого судового розгляду (рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011, заява № 16347/02). Однією з таких гарантій є право бути повідомленим про конкретний зміст обвинувачення, достатній для підготовки захисту. ЄСПЛ також наголошував, що коли викладена в протоколі фабула не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не вправі самостійно доповнювати чи «редагувати» її, так само як не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це порушувало б право особи на захист і принцип рівності сторін процесу (рішення ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти росії» від 30.05.2013, заява № 36673/04). Відтак суд не наділений повноваженнями самостійно визначати, яку саме норму спеціального закону мала на увазі особа, яка склала протокол, оскільки це означало б підміну судом функції органу, уповноваженого на складання протоколу, і порушення принципу незалежності суду від сторони обвинувачення.
Оцінка пояснень особи та презумпція невинуватості
3.9. Наявне у протоколі власноручне пояснення ОСОБА_1 «вину визнаю» не усуває наведених недоліків і не може підміняти встановлення судом об`єктивної сторони та події адміністративного правопорушення. Визнання особою факту продажу пива не є тотожним визнанню порушення конкретної, чітко визначеної норми права, оскільки ні особі, ні суду з протоколу не відомо, яку саме вимогу спеціального законодавства їй інкриміновано. Суд не зв`язаний правовою оцінкою власних дій, наданою особою, яка притягається до відповідальності, і зобов`язаний самостійно встановити наявність усіх ознак складу правопорушення виключно на підставі належних і допустимих доказів.
3.10. Статтею 62 Конституції України закріплено принцип презумпції невинуватості: усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Оскільки правоохоронними органами не надано належних, допустимих та достатніх доказів наявності в діях ОСОБА_1 усіх ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, — зокрема, не конкретизовано порушену норму чинного спеціального закону та не доведено систематичного характеру діяльності, — провадження у справі підлягає закриттю.
Керуючись ст. 59, 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 7, 9, 245, 247 (п. 1), 251, 256, 268, 280, 283–285 КУпАП, суддя,
Р Е З О Л Ю Т И В Н А Ч А С Т И Н А
1. Рішення судді
1.1. Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
1.2. Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Романівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя | Андрій ШАКАЛОВ