ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 вересня 2026 року | Справа №0440/6765/18

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Меламеда Вадима про здійснення заходів судового контролю за виконанням судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду за допомогою підсистеми "Електронний суд" надійшло клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Меламеда Вадима про здійснення заходів судового контролю за виконанням судового рішення у справі №0440/6765/18, в якому заявник просить суд:
- встановити судовий контроль за виконанням рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 в адміністративній справі № 0440/6765/18, зміненого постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020.
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області подати у десятиденний строк до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 у справі № 0440/6765/18 з обов`язковим доданням:
а. детального розрахунку пенсії ОСОБА_1 за весь період з 07.10.2009 по день подання звіту — помісячно, з розшифруванням кожної складової пенсійної виплати, із зазначенням проведених загальних (масових) перерахунків, підвищень та індексацій;
б. платіжних документів, що підтверджують фактичну виплату ОСОБА_1 нарахованих сум пенсії за зазначений період;
в. витягу з модуля «Історія макетної обробки» електронної пенсійної справи ОСОБА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) за весь період з 07.10.2009 по день подання звіту.
Відповідно до абзацу першого частини першої статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд, який розглянув адміністративну справу як суд першої інстанції і ухвалив судове рішення, за письмовою заявою особи, на користь якої ухвалено судове рішення і яка не є суб`єктом владних повноважень, або за власною ініціативою може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Згідно з частиною першою статті 382-1 КАС України суд розглядає заяву про зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення (крім заяви, передбаченої частиною п`ятою статті 382 цього Кодексу) протягом десяти днів з дня її надходження в порядку письмового провадження, а за ініціативою суду чи клопотанням заявника у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, не перешкоджає судовому розгляду.
За правилами частини 6 статті 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Зазначена заява надійшла до суду 20.08.2026 року та у зв`язку з перебування судді Турлакової Н.В. у щорічній відпустці з 17.08.2026 по 30.08.2026 передана судді 31.08.2026, у зв`язку з чим, дана ухвала прийнята в межах строку визначеного ч.1 ст.382-1 КАС України.
Статтею 166 КАС України передбачено, що:
- при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (частина перша);
- заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі (частина друга);
- заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом (частина третя).
Згідно з частиною першою статті 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) (абзац десятий частини першої статті 167 КАС України).
Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.
За змістом частини четвертої статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».
Водночас, відповідно до частини сьомої статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Згідно з частиною першою статті 26 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон № 5076-VI) адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.
Частиною другою статті 26 Закону № 5076-VI визначено, що ордер це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Частиною третьою статті 26 Закону № 5076-VI регламентовано, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.
Судом установлено, що заяву про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення до суду надіслано представником заявника адвокатом Меламедом Вадимом.
За положеннями частини першої і другої статті 60 КАС України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.
Так, представником позивача до поданої заяви про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення долучено ордер серії АА №1032618 від 15.06.2020 року виданий на підставі договору про надання правової допомоги від 03.01.2018 року.
Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що під час звернення позивача до суду 07.09.2018 із позовом до ГУ ПФУ в Дніпропетровській у даній справі, представником позивача - адвокатом Меламедом Вадимом на підтвердження повноважень долучено копію довіреності від 03.01.2018 року.
Згідно довіреності на право представництва інтересів ОСОБА_1 зокрема Меламедом Вадимом від 03.01.2018, дана довіреність видана строком на 3 роки та є чинною до третього січня 2021 року.
Відтак, долучений до позову ордер серії АА №1032618 від 15.06.2020 року був виданий на підставі договору про надання правової допомоги від 03.01.2018 року, який в свою чергу укладено у зв`язку з отриманням адвокатом Меламедом Вадимом довіреності від 03.01.2018 року на право представляти інтереси ОСОБА_1 у всіх державних органах.
Проте станом на час звернення представника ОСОБА_1 - адвоката Меламеда Вадима 20.08.2026 із заявою про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду, строк дії довіреності від 03.01.2018 року сплинув.
З огляду на зазначене, представником заявника - адвокатом Меламедом Вадимом не додано до заяви про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення належний документ (ордер) на підтвердження своїх повноважень в установленому законом порядку.
Відтак адвокатом Меламедом Вадимом не підтверджено повноваження діяти від імені Міндель Зінаїди Михайлівни.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що адвокат Меламед Вадим як представник ОСОБА_1 не надав належного документа на підтвердження своїх повноважень.
За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що заява про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення підписана представником позивача за відсутності підтвердження повноважень такої особи на здійснення представництва Міндель Зінаїди Михайлівни, та відповідно не підтверджено право зазначеної вище особи на підписання заяви.
Відповідно до частини шостої статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.
При цьому, КАС України не містить норм про процесуальну аналогію.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 нагадала, що інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві.
Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону.
Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні.
Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15, від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к, від 16 червня 2020 року у справі № 922/4519/14, від 13 січня 2021 року у справі № 0306/7567/12 і від 28 вересня 2021 року у справі № 761/45721/16-ц.
Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.
Відповідно до частини другої статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Внаслідок того, що дії суду в разі надходження заяв, які подаються на стадії виконання судового рішення і які не підписано, окремо не врегульовано, суд вважає за можливе на підставі частини шостої статті 7 КАС України застосувати до вказаних правовідносин за процесуальною аналогією положення статті 169 КАС України.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що заява про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення підписана представником заявника за відсутності підтвердження повноважень такої особи на здійснення представництва, відтак вона не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню особі, яка її подала.
Керуючись статтями 7, 166, 167, 169, 382, 382-1 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Меламеда Вадима про здійснення заходів судового контролю за виконанням судового рішення у справі № 0440/6765/18 за позовом за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії повернути заявнику без розгляду.
Ухвала набирає законної сили у порядку та у строки, встановленіст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова