ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
 
КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
 
вул. Івана Ступака, 25, м. Фастів, Київська область, 08500, тел. (04565) 6-17-89, 
e-mail: inbox@fs.ko.court.gov.ua, web: https://fs.ko.court.gov.ua, код ЄДРПОУ 26539699

2/381/2135/26
381/2238/26 
Рішення
 
Іменем України
14 вересня 2026 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Самухи В.О., за участю секретаря судового засідання Папруги А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимир Ілліч, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Встановив:
13 квітня 2026 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов позов ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимир Ілліч, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
Справа передана на розгляд головуючому судді Самусі В.О.
Зі змісту заявлених позовних вимог слідує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після смерті матері залишилось спадкове майно - земельна ділянка площею 0,12 га, кадастровий номер 3224984200:02:02:006:0625.
01 квітня 2026 року позивач, як спадкоємець, звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимира Ілліча для оформлення та видачі свідоцтва про право на спадщину.
У видачі свідоцтва було відмовлено у зв`язку із пропуском спадкоємцем передбаченого законом строку для прийняття спадщини.
Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущеним з поважним причин – у зв`язку із його хворобою та складним процесом відновлення.
Тому, позивач просить визначити йому додатковий строк, тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 .
17 квітня 2026 року Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засіданні.
Додатково витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимира Ілліча копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 .
На виконання вимог ухвали в частині витребування доказів, від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимира Ілліча надійшов лист від 11 червня 2026 року, в якому повідомлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не була, так як спадкоємець ОСОБА_1 пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини (а. с. 34).
03 липня 2026 року Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
В судове засідання з`явився позивач, інші учасники судового засіданні, будучи належним чином повідомленими про час і дату його проведення, не з`явились, в силу приписів частини 1 статті 223 ЦК України, їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.
Позивач заявлені позовні вимоги підтримав, вказав, що є сином та єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батько помер раніше. Братів і сестер немає. Заповіту на інших осіб матір не лишала.
Згідно тверджень позивача, він не проживав окремо від матері та пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, так як тяжко хворів, а відновлення було довготривалим.
В судовому засіданні була допитаною, як свідок, ОСОБА_3 , дружина позивача, яка в цілому підтвердила пояснення позивача щодо відсутності інших спадкоємців, повідомила суду, що батько позивача помер задовго до смерті матері, а брати і сестри у позивача відсутні. Свідок стверджувала, що чоловік, починаючи з 2024 року тяжко хворів, процес відновлення був довгим, а свідок, будучи лікарем за освітою, здійснювала лікува ння позивача в домашніх умовах.
Заслухавши пояснення позивача, допитавши свідка, дослідивши письмові матеріали, суд закінчив з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами та перейшов на стадію ухвалення судового рішення. У відповідності до приписів статті 244 ЦПК України, ухвалення та проголошення судового рішення було відкладеним до 14 вересня 2026 року до 16 години 20 хвилин.
Заслухавши пояснення позивача, допитавши свідка, дослідивши письмові матеріали, суд встановив наступні обставини.
Так, судом встановлено,що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначена обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть від 29 листопада 2024 року, серія НОМЕР_1 (а. с. 10).
Позивач є сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 30 листопада 1954 року, серія НОМЕР_2 (а. с. 12).
Після смерті матері залишилось спадкове майно - земельна ділянка площею 0,12 га, кадастровий номер 3224984200:02:02:006:0625. Зазначена обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть від 02 вересня 2019 року (а. с. 13).
02 квітня 2026 року позивач, як спадкоємець, звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимира Ілліча для оформлення та видачі свідоцтва про право на спадщину.
У видачі свідоцтва було відмовлено у зв`язку із пропуском спадкоємцем передбаченого законом строку для прийняття спадщини.
Зазначені обставини підтверджуються копією листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимира Ілліча № 31/02-31 від 02 квітня 2026 року (а. с. 9).
Судом не встановлено обставин щодо наявності інших спадкоємців за законом чи заповітом у ОСОБА_2 , як не встановлено обставин, що свідчили б про спір з приводу нерухомого майна.
Судом встановлено, що позивач хворів. Для підтвердження зазначених обставин були долучені медичні документи (а. с. 37-40, 55).
Допитана, як свідок дружина позивача стверджувала, що перебіг хвороби позивача був тяжким, ця оцінка надана нею, як лікарем, лікування здебільшого проходило вдома і під її наглядом.
Суд також становив, що відповідачем не висловлено заперечень щодо повідомлених позивачем обставин та наявності підстав для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
Встановивши зазначені обставини, суд вважає, що правовідносини урегульовані наступними правовими нормами.
Так, за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно роз`яснень, викладених в пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».
У постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Також, згідно правового висновку, викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням встановлених обставин справи та правових норм, які регулюють спірні правовідносини, суд вважає, що існують підстави для задоволення позову.
Так, судом було встановлено, що в межах визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач хворів, а потім проходив реабілітацію та відновлення. Зазначені причини пропуску строку є об`єктивно обумовленими та перешкоджали позивачу, як спадкоємцю реалізувати свої спадкові права.
Суд також враховує відсутність заперечень з боку відповідача щодо можливості надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Тому, керуючись статтями 4, 12-13, 76-82, 258-259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, статтями 15, 16, 1220-1222, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-
Ухвалив:
Позов ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимир Ілліч, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Встановити для ОСОБА_1 додатковий строк, тривалістю 3 місяці від дати набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: Фастівська міська рада Київської області, ЄДРПОУ 34446857, місцезнаходження: Київська область, м. Фастів, пл. Соборна, 1.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гритчин Володимир Ілліч, місцезнаходження: м. Київ, вул. Євгена Коновальця, 31, офіс 25.
Суддя Самуха В.О.