СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 липня 2026 року Справа № 480/4066/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Шаповала М.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми справу №480/4066/25 за позовом ОСОБА_1 до Комишанської сільської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 просить:
- визнати протиправною бездіяльність Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області з невнесення до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, об`єктів пошкодженого нерухомого майна, що знаходиться по АДРЕСА_1 , та об`єктів пошкодженого нерухомого майна, що знаходиться по АДРЕСА_1 ;
- зобов`язати Комишанську сільську раду розглянути заяву ОСОБА_1 від 17 січня 2025 року про внесення до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, об`єктів пошкодженого нерухомого майна, що знаходиться по АДРЕСА_1 , та об`єктів пошкодженого нерухомого майна, що знаходиться по АДРЕСА_1 , а саме: нежитлових будівель та споруд, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , до складу яких входять: адмінбудівля з прибудовами площею 434,4 кв.м. - літ. «А, а-а2», побутова будівля площею 25,4 кв.м. - літ. «Б»; нежитлових будівель цегляного заводу, що розташований за адресою АДРЕСА_2 , до складу яких входять: сушильний сарай площею 414,4 кв.м. - літ. «Д», сушильний сарай площею 1370,3 кв.м. - літ. «Ж», сушильний сарай площею 1368,5 кв.м. - літ. «З», сушильний сарай площею 1286,6 кв.м. - літ. «Л», піч площею 375,4 кв.м. - літ. «К», навіс площею 557,5 кв.м. - літ. «к», зобов`язавши відповідача внести це пошкоджене нерухоме майно до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.
Свої вимоги мотивує тим, що він є власником об`єктів нерухомого майна, розташованих за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , які, за його твердженням, були пошкоджені та знищені внаслідок авіаційних ударів і артилерійських обстрілів у лютому-березні 2022 року. 17.01.2025 позивач звернувся до Комишанської сільської ради із заявою про внесення відомостей щодо зазначених об`єктів до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, однак відповідач відповідних відомостей до Реєстру не вніс та результатів розгляду заяви позивачу не повідомив, у зв`язку з чим позивач вважає таку бездіяльність протиправною.
Ухвалою суду від 27.05.2025 позов прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позивач дійсно звертався до Комишанської сільської ради із заявою про внесення відомостей щодо належних йому об`єктів нерухомого майна до Державного реєстру пошкодженого та знищеного майна, на виконання якої 17.01.2025 відповідними комісіями проведено обстеження об`єктів за участю позивача та здійснено їх фотофіксацію. Водночас під час обстеження не виявлено слідів авіабомбових ударів чи артилерійських обстрілів, а щодо окремих об`єктів встановлено, що вони були демонтовані до початку повномасштабного вторгнення. Крім того, позивач не надав актів ДСНС або протоколів огляду місця події, складених правоохоронними органами, а єдиним підтвердженням пошкодження майна є подані ним технічні звіти, достовірність яких викликала обґрунтовані сумніви. У зв`язку з цим відповідач звернувся до правоохоронних органів та ДСНС, а за фактом можливого використання підроблених документів розпочато досудове розслідування. Відповідач вважає, що до завершення перевірки та валідації поданих відомостей підстав для їх внесення до Реєстру немає, а тому просить відмовити у задоволенні позову.
Позивач надіслав відповідь на відзив, в якому з доводами представника відповідача не погодився та просив задовольнити його позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві.
Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в якому підтримав позицію, викладену у відзиві та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Позивач подав письмові пояснення, в яких зазначає, що не погоджується з доводами відповідача та вважає дії Комишанської сільської ради щодо розгляду його заяви і проведення обстеження об`єктів неправомірними, а складені за його результатами акти - неналежними доказами. Наполягає, що факт пошкодження належного йому майна внаслідок збройної агресії підтверджується поданими ним документами, а відомості про відповідні об`єкти підлягали внесенню до Реєстру.
На підставі Указу Президента України від 13.12.2025 № 958/2025 "Про призначення суддів" та наказу голови Сумського окружного адміністративного суду від 08.01.2026 № 5-ОС "Про відрахування зі штату суду ОСОБА_2 у зв`язку з призначенням на посаду судді Шостого апеляційного адміністративного суду", на підставі розпорядження керівника апарату від 14.01.2026 № 549 призначено повторний автоматизований розподіл судової справ № 480/4066/25.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2026 зазначену справу було передано на розгляд судді Сумського окружного адміністративного суду Глазьку С.М.
Ухвалою суду від 19.01.2026 справу прийнято до провадження судді Глазьку С.М.
На підставі Указу Президента України "Про призначення судді" № 394/2026 від 19.05.2026 та наказу в.о. голови Сумського окружного адміністративного суду від 27.05.2026 № 24-ОС "Про відрахування зі штату суду ОСОБА_3 у зв`язку з призначенням на посаду судді Восьмого апеляційного адміністративного суду", на підставі розпорядження керівника апарату № 2646 від 28.05.2026 призначено повторний автоматизований розподіл судової справ № 480/4066/25.
Справа розподілена автоматизованою системою документообігу суду судді Шаповалу М.М., який своєю ухвалою від 29.05.2026 прийняв справу до свого провадження. 
Суд, перевіривши матеріали справи, повно та об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, встановив такі обставини.
На підставі договорів дарування від 10.11.2014 позивач набув право власності на об`єкти нежитлової нерухомості, розташовані в с. Мала Павлівка Охтирського району Сумської області, а саме: нежитлові будівлі та споруди за адресою АДРЕСА_1 , до складу яких, зокрема, входять адміністравтивна будівля з прибудовами літ. "А, а-а2" площею 434,4 кв. м та побутова будівля літ. "Б" площею 25,4 кв. м, а також комплекс будівель цегельного заводу за адресою вул. Шляхівська, 1, до складу якого входять сушильні сараї літ. "Д", "Ж", "З", "Л", піч літ. "К" та навіс літ. "К".
Позивач стверджує, що зазначені об`єкти були пошкоджені та знищені внаслідок артилерійського обстрілу 27.02.2022 та авіаційних ударів у період із 08.03.2022 до 10.03.2022. На підтвердження цих обставин позивачем складено та подано звіти з технічного обстеження відповідних об`єктів нерухомого майна.
Листом від 08.01.2025 № 02-15/16 Комишанська сільська рада повідомила позивача, що 17.01.2025 о 11 год. 00 хв. буде проведено обстеження належного йому нерухомого майна, та запропонувала забезпечити доступ до об`єктів, особисто прибути на обстеження або направити належним чином уповноваженого представника.
17.01.2025 позивач звернувся до Комишанської сільської ради із заявою про внесення до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, відомостей щодо об`єктів нерухомого майна, розташованих за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . До заяви позивач додав документи на підтвердження права власності та звіти з технічного обстеження.
Рішенням виконавчого комітету Комишанської сільської ради від 20.04.2023 № 42 утворено комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за пошкоджені об`єкти нерухомого майна, а рішенням від 16.08.2023 № 76 - комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за зруйновані та знищені об`єкти нерухомого майна. Рішеннями виконавчого комітету від 26.12.2024 № 154 та № 155 внесено зміни до персонального складу зазначених комісій.
17.01.2025 комісією за участю позивача проведено обстеження заявлених ним об`єктів нерухомого майна, здійснено їх фотофіксацію та складено вісім актів комісійного обстеження.
В актах комісійного обстеження сушильних сараїв літ. "Д", "Ж", "З", "Л" та навісу літ. "К" зазначено про відсутність фундаментів, зовнішніх і внутрішніх стін, покрівлі, підлог, заповнення віконних і дверних прорізів, інженерних мереж та інших конструктивних елементів. Комісія дійшла висновку про відсутність слідів зовнішнього впливу, зокрема авіабомбових ударів чи артилерійського обстрілу, та зазначила, що ці об`єкти були демонтовані до початку повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну.
За результатами обстеження печі літ. "К" комісією встановлено, що об`єкт не пошкоджений, його конструкції та елементи не мають ознак зовнішнього впливу.
Під час обстеження адмінбудівлі з прибудовами літ. "А, а-а2" та побутової будівлі літ. "Б" комісією встановлено, що фундамент, зовнішні та внутрішні стіни, дах, підлога, інженерні мережі та інші конструктивні елементи не пошкоджені, водночас частково розбите скління віконних рам. У висновках актів зазначено, що будівлі тривалий час перебувають у занедбаному, зарослому чагарниками та непрацюючому стані ще до початку повномасштабного вторгнення.
У зв`язку з виникненням сумнівів щодо причин та часу відсутності або пошкодження заявлених позивачем об`єктів Комишанська сільська рада звернулася до правоохоронних органів та Охтирського районного управління Головного управління ДСНС України у Сумській області з метою перевірки поданої позивачем інформації.
Повідомленням Охтирської окружної прокуратури від 14.02.2025 № 52-132-25 Комишанську сільську раду поінформовано, що її заяву внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42025202520000017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 Кримінального кодексу України, а проведення досудового розслідування доручено Охтирському районному відділу поліції ГУНП у Сумській області.
Листом від 17.02.2025 Охтирське районне управління ГУ ДСНС України у Сумській області повідомило, що заяв або повідомлень про пожежі за адресами: с. Мала Павлівка, вул. Центральна, 5 та АДРЕСА_2 не надходило, акти про пожежу та інші документи за відповідними фактами не складалися.
Крім того, з витягу з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, сформованого 22.03.2025, вбачається, що сушильний сарай літ. "Д" загальною площею 414,4 кв. м, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , був повністю демонтований.
Відомості щодо заявлених позивачем об`єктів до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, відповідачем не внесено, що стало підставою для звернення позивача до суду з цим позовом.
У липні 2025 року право власності на комплекс нежитлових будівель і споруд за адресою: с. Мала Павлівка, вул. Центральна, 5 зареєстровано за ТОВ "ПРОМБУДЛАЙН", а право власності на нерухоме майно за адресою: с. Мала Павлівка, вул. Шляхівська, 1 - за ТОВ "КЕРАМІК-СВ".
Вважаючи протиправною бездіяльність Комишанської сільської ради щодо невнесення відомостей про належні йому об`єкти нерухомого майна до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, позивач звернувся до суду з позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади надання компенсації за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна, а також створення і ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, визначає Закон України від 23.02.2023 № 2923-IX "Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України", у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 2923-IX Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (далі - Реєстр пошкодженого та знищеного майна) - єдина державна інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, накопичення, обліку, обробки, зберігання та захисту інформації (документів) про рухоме та нерухоме майно (далі - майно), пошкоджене та знищене внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, осіб, майно яких пошкоджено або знищено, матеріальну шкоду (у тому числі збитки), завдану внаслідок пошкодження та знищення такого майна, компенсацію за пошкодження та знищення такого майна, фінансування відновлення пошкодженого та знищеного майна, а також іншої інформації (документів), визначеної цим Законом.
Згідно з частиною першою статті 14 Закону № 2923-IX Реєстр пошкодженого та знищеного майна створюється для забезпечення збирання, накопичення, обліку, обробки, зберігання та захисту інформації та документів про:
1) осіб, майно яких пошкоджено або знищено;
2) пошкоджене та знищене майно (у тому числі пошкодження, завдані земельним ділянкам, землям, пошкодження та знищення надр, лісових, водних та інших природних ресурсів, а також біологічного різноманіття) незалежно від того, чи передбачається компенсація за пошкодження або знищення такого майна відповідно до цього Закону;
3) матеріальну шкоду (у тому числі збитки), завдану внаслідок пошкодження та знищення майна (у тому числі обстеження пошкодженого майна, крім обстеження, передбаченого статтею 39-2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оцінку пошкодженого та знищеного майна);
4) розгляд та прийняття рішення про надання компенсації;
5) надання компенсації за пошкоджене та знищене майно та фінансування (виділення коштів) відновлення пошкодженого та знищеного майна.
Частиною восьмою статті 14 Закону № 2923-IX до користувачів Реєстру пошкодженого та знищеного майна віднесено, зокрема, комісії з розгляду питань щодо надання компенсації та виконавчі органи сільських, селищних і міських рад.
Таким чином, положення статті 14 Закону № 2923-IX щодо створення і функціонування Реєстру пошкодженого та знищеного майна поширюються не лише на визначені Законом категорії житлової нерухомості, за пошкодження або знищення яких може надаватися компенсація, а й на інше майно незалежно від можливості отримання компенсації. Водночас об`єктом обліку в Реєстрі є саме майно, щодо якого наявні достовірні відомості про його пошкодження або знищення внаслідок бойових дій, терористичних актів чи диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.
Механізм ведення та функціонування Реєстру пошкодженого та знищеного майна визначено Порядком ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2023 № 624.
Відповідно до пункту 1 Порядку № 624 метою створення Реєстру пошкодженого та знищеного майна є формування єдиної національної геоінформаційної системи збирання, накопичення, обліку, зберігання та захисту даних про майно, яке пошкоджене та знищене внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та забезпечення фізичних та юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій достовірною інформацією для національного та міжнародного захисту прав осіб, чия власність пошкоджена або знищена.
Пунктом 14 Порядку № 624 установлено, що користувачі Реєстру пошкодженого та знищеного майна залежно від визначених законодавством повноважень та функціональної ролі поділяються на публічних реєстраторів і користувачів реєстрової інформації. До публічних реєстраторів належать, зокрема, виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, які відповідно до наданих повноважень забезпечують внесення до Реєстру інформації і документів про пошкоджене та знищене майно.
Відповідно до пункту 17 Порядку № 624 користувачі та посадові особи таких користувачів є відповідальними за достовірність, повноту і точність інформації, внесеної до Реєстру пошкодженого та знищеного майна, за невнесення обов`язкових відомостей, а також за внесення відомостей без їх обов`язкового документального підтвердження. За внесення недостовірних даних до Реєстру користувачі та посадові особи несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно з пунктом 18 Порядку № 624 об`єктами Реєстру пошкодженого та знищеного майна є інформація та документи про фізичних і юридичних осіб, майно яких пошкоджено або знищено, а також про пошкоджене та знищене майно всіх форм власності незалежно від того, чи передбачається компенсація за його пошкодження або знищення.
Пунктом 19 Порядку № 624 передбачено, що під час перенесення публічним реєстратором інформації про об`єкти з паперових чи інших носіїв до Реєстру пошкодженого та знищеного майна для збереження цілісності, повноти та достовірності реєстрових даних обов`язковими є попередній аналіз наявних даних та їх валідація, тобто перевірка достовірності, до моменту внесення їх до Реєстру як реєстрових або архівних даних. Валідація даних може здійснюватися, зокрема, шляхом направлення запитів до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій.
За змістом підпункту 3 пункту 38 Порядку № 624 функціональними можливостями Реєстру забезпечується доступ користувачів електронного кабінету до створення, оформлення та внесення інформації і документів, здійснення контролю за достовірністю та коректністю внесених даних, а також отримання, опрацювання і розгляд документів, поданих користувачами.
Наведене свідчить, що внесення до Реєстру пошкодженого та знищеного майна відомостей, повідомлених власником, не має автоматичного характеру. Публічний реєстратор повинен перевірити наявні відомості та документи, встановити їх повноту, точність і достовірність, а також наявність документального підтвердження факту та обставин пошкодження або знищення майна. Сам факт подання особою заяви чи технічного звіту не усуває обов`язку публічного реєстратора здійснити перевірку поданих відомостей, особливо у разі їх суперечності з іншими наявними даними.
Механізм організації та проведення обстеження будівель і споруд, пошкоджених унаслідок збройної агресії Російської Федерації, визначено Порядком виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 № 473.
Відповідно до пункту 3 Порядку № 473 пошкодженням будівель та споруд є порушення цілісності будівель та споруд, об`єктів незавершеного будівництва внаслідок позапроектних впливів, зумовлених бойовими діями, зокрема потраплянням засобів ураження, вибухами, пожежами тощо. 
Отже, для віднесення об`єкта до пошкодженого недостатньо встановлення самого факту перебування будівлі у незадовільному технічному стані; необхідним є встановлення зв`язку відповідних пошкоджень із впливами, зумовленими бойовими діями.
За змістом пункту 4 Порядку № 473 організація та координація виконання невідкладних робіт здійснюється виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, а в разі їх відсутності - військовими адміністраціями (далі - уповноважений орган) на підставі заяв (повідомлень) громадян, підприємств, установ та організацій, інформації, отриманої із засобів масової інформації, від центральних органів виконавчої влади (ДСНС, Національної поліції), військових формувань тощо.
Пунктом 6 Порядку № 473 передбачено, що обстеження пошкоджених об`єктів здійснюється за рішенням уповноважених органів шляхом комісійного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 8-1 цього Порядку, та/або технічного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 9 цього Порядку, - відповідно до затвердженого плану робіт. Вид обстеження (комісійне або технічне), а також черговість та строки виконання робіт з обстеження визначаються уповноваженим органом під час складання плану робіт (з урахуванням результатів попереднього візуального огляду пошкоджених об`єктів (характеру та ступеня наявних пошкоджень), а також наявних джерел і обсягів фінансування робіт з обстеження та подальшого відновлення пошкоджених об`єктів).
Відповідно до пункту 8-1 Порядку № 473 з метою забезпечення проведення комісійного обстеження пошкоджених об`єктів уповноваженим органом утворюється комісія, до складу якої залучаються фахівці/фахівець, який здобув вищу освіту у галузі знань "Будівництво та архітектура", крім спеціальності "Геодезія та землеустрій". 
До проведення комісійного обстеження залучаються (за можливості) уповноважені представники власника або управителя (балансоутримувача) об`єкта.
За результатами комісійного обстеження складається акт обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій, спричинених збройною агресією Російської Федерації (далі - акт комісійного обстеження), у якому, зокрема, зазначається:
інформація про уповноважений орган, який утворив комісію, склад комісії та рішення щодо її утворення, дата обстеження;
інформація щодо форми власності та власника (управителя) пошкодженого об`єкта (за наявності);
інформація про пошкоджений об`єкт - назва, адреса, загальна площа, кількість поверхів, секцій тощо;
інформація щодо обсягу та ймовірних причин пошкоджень (якщо можна визначити);
інформація щодо виконаних на дату обстеження ремонтно-відновлювальних робіт на об`єкті;
висновки щодо необхідності проведення технічного обстеження відповідно до пункту 9 цього Порядку або інформація щодо руйнування/знищення об`єкта (у разі його непридатності для використання за цільовим призначенням та повної втрати ним своєї економічної цінності).
У разі складення акта комісійного обстеження для групи пошкоджених об`єктів інформація, передбачена таким актом, зазначається для кожного об`єкта окремо.
До акта комісійного обстеження обов`язково додаються результати фотофіксації об`єкта, що свідчать про характер та обсяг руйнувань.
Згідно з пунктом 9 Порядку № 473 технічне обстеження пошкоджених об`єктів виконується відповідно до Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.04.2017 № 257. 
У разі виявлення під час проведення обстеження будівельних конструкцій, інженерних мереж і систем дефектів і пошкоджень, що можуть призвести до різкого зниження несучої здатності або обвалення окремих конструкцій, втрати стійкості об`єкта, а також вплинути на роботу устаткування, і таких, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, виконавець робіт з обстеження невідкладно, але не пізніше ніж у дводенний строк з дати виявлення зазначених дефектів і пошкоджень, письмово інформує про це уповноважений орган.
При цьому уповноважений орган зобов`язаний вжити заходів щодо забезпечення безпеки населення, яке може перебувати в зоні можливого обвалення будівельних конструкцій, будівель та споруд.
За результатами технічного обстеження пошкоджених об`єктів виконавцем робіт з обстеження складається звіт з технічного обстеження відповідно до пункту 8-1 Порядку проведення обстеження.
До зазначеного звіту також додається акт технічного обстеження, що повинен містити, зокрема інформацію щодо визначеної за результатами обстеження категорії пошкоджень об`єкта (відповідно до кількісних та якісних характеристик пошкоджень):
наявні незначні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, але без порушення вимог щодо механічного опору та стійкості за граничним станом першої та другої групи, - рекомендовано виконання робіт з відновлення шляхом ремонту, в тому числі капітального ремонту;
наявні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, ступінь та характер яких свідчить про необхідність виконання робіт щодо часткового демонтажу частин об`єкта або його окремих конструкцій, підсилення об`єкта або його окремих несучих та огороджувальних конструкцій, - рекомендовано виконання робіт з відновлення шляхом капітального ремонту, реконструкції;
об`єкти непридатні для використання за цільовим призначенням, повністю втратили свою економічну цінність, наявні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, ступінь та характер яких свідчить про небезпеку аварійного обвалення об`єкта (зруйновані об`єкти), - рекомендовано виконання невідкладних робіт щодо демонтажу (ліквідації) об`єкта.
У разі виконання робіт з технічного обстеження на замовлення власника (управителя) пошкодженого об`єкта про початок робіт з такого обстеження замовник письмово повідомляє уповноважений орган, а після проведення обстеження - безоплатно надає уповноваженому органу один примірник звіту та акта технічного обстеження.
У разі виконання робіт з технічного обстеження на замовлення уповноваженого органу уповноважений орган письмово повідомляє власника (управителя) пошкодженого об`єкта про початок робіт з обстеження, а також надає копію акта технічного обстеження.
Застосовуючи наведені норми до спірних правовідносин, суд зазначає, що предметом доказування у цій справі є наявність у відповідача безумовного обов`язку внести до Реєстру пошкодженого та знищеного майна відомості щодо заявлених позивачем об`єктів, а також підтвердження того, що ці об`єкти були пошкоджені або знищені саме внаслідок бойових дій, терористичних актів чи диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.
Протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень має місце у разі невчинення ним конкретних дій, які він відповідно до закону був зобов`язаний вчинити за наявності всіх визначених правовою нормою підстав. При цьому нездійснення бажаної для заявника дії не може визнаватися протиправною бездіяльністю, якщо законодавчі передумови для її вчинення відсутні або подані заявником відомості потребують перевірки.
Як установлено судом, після звернення позивача відповідач не залишив його заяву без реагування. Листом від 08.01.2025 позивача було повідомлено про проведення обстеження, запропоновано надати доступ до об`єктів та особисто прибути або направити представника. 17.01.2025 за участю позивача проведено огляд нерухомого майна, здійснено фотофіксацію та складено акти комісійного обстеження. Після виникнення сумнівів щодо достовірності поданих відомостей відповідач направив запити до ДСНС та правоохоронних органів і здійснив перевірку інформації у державних інформаційних системах.
Отже, матеріалами справи не підтверджується пасивна поведінка відповідача або ухилення від розгляду звернення позивача. Навпаки, вчинені відповідачем дії відповідають передбаченому пунктом 19 Порядку № 624 обов`язку публічного реєстратора провести попередній аналіз і валідацію відомостей до їх внесення до Реєстру.
При цьому суд враховує, що сам факт незадовільного технічного стану, пошкодження окремих елементів будівлі або відсутності споруди на час обстеження не є достатнім для внесення відповідних відомостей до Реєстру. Обов`язковим є підтвердження причинного зв`язку між таким станом майна та бойовими діями.
На підтвердження своїх вимог позивач посилається переважно на звіти з технічного обстеження, складені у листопаді 2024 року, та витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Разом з тим звіти з технічного обстеження складено більш ніж через два роки після подій, із якими позивач пов`язує пошкодження майна. Такі звіти характеризують технічний стан об`єктів на час проведення обстеження та містять рекомендації щодо їх подальшої експлуатації, ремонту або демонтажу, однак самі по собі не дають можливості достовірно встановити час виникнення виявлених дефектів та причини їх утворення.
Зокрема, матеріали справи не містять складених безпосередньо після подій 27.02.2022 та 08-10.03.2022 актів ДСНС, протоколів огляду місця події, фото- чи відеоматеріалів, інших документів, які б фіксували стан спірних об`єктів до та одразу після ймовірного обстрілу, місця влучань, сліди вибухової хвилі, уламкові пошкодження, вирви, пожежу або інші характерні наслідки застосування засобів ураження.
Охтирське районне управління ГУ ДСНС України у Сумській області повідомило, що заяв і повідомлень про пожежі за адресами вул. Центральна, 5 та вул. Шляхівська, 1 не надходило, акти про пожежу та інші документи за такими фактами не складалися. Зазначені відомості окремо не виключають можливості пошкодження майна, проте у сукупності з іншими доказами не підтверджують викладених позивачем обставин.
Внесення відомостей до ЄРДР також не є доказом того, що відповідні об`єкти фактично були пошкоджені або знищені внаслідок бойових дій. Витяг із ЄРДР засвідчує лише прийняття та реєстрацію повідомленої інформації і початок досудового розслідування, але не підтверджує достовірність усіх обставин, викладених заявником.
За результатами обстеження адмінбудівлі з прибудовами літ. "А, а-а2" та побутової будівлі літ. "Б" комісією зафіксовано, що фундаменти, зовнішні та внутрішні стіни, дах, підлога й основні конструктивні елементи не мають пошкоджень, характерних для авіаційного або артилерійського удару. Виявлено переважно частково розбите скління віконних рам, а самі будівлі перебували у занедбаному, зарослому чагарниками та непрацюючому стані.
Долучені до матеріалів справи фотознімки узгоджуються з відповідними висновками в частині загального занедбаного стану приміщень, пошкодження внутрішнього оздоблення, відсутності належного утримання та тривалого невикористання будівель. Водночас на фотографіях не зафіксовано руйнування несучих конструкцій, місць влучання боєприпасів або інших однозначних ознак того, що виявлений стан майна спричинений саме зазначеними позивачем подіями.
Щодо об`єктів за адресою АДРЕСА_2 комісією встановлено відсутність конструктивних елементів сушильних сараїв та відсутність на місцевості характерних слідів вибухів чи обстрілів. Крім того, з відомостей Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва вбачається, що сушильний сарай літ. "Д" був повністю демонтований.
Позивач не заперечує, що один із сушильних сараїв було демонтовано у листопаді-грудні 2024 року після проведення технічного обстеження та до звернення до Комишанської сільської ради 17.01.2025. Отже, на час комісійного обстеження відповідний об`єкт уже був відсутній, що унеможливлювало безпосереднє встановлення відповідачем його попереднього технічного стану, характеру пошкоджень та причин руйнування.
За таких обставин наданий позивачем звіт щодо цього об`єкта не міг бути автоматично перенесений до Реєстру без перевірки викладених у ньому відомостей та їх співставлення з іншими джерелами інформації.
Суд також не бере до уваги факт проведення досудового розслідування як доказ підроблення поданих позивачем документів або вчинення ним протиправних дій, оскільки відповідні обставини не встановлені вироком суду, що набрав законної сили. Водночас наявність істотних суперечностей між заявою позивача, фактичним станом об`єктів, результатами комісійного огляду та відомостями державної інформаційної системи об`єктивно зумовлювала необхідність додаткової перевірки.
Щодо посилань позивача на неправомочність комісії суд зазначає, що Порядок № 473 не передбачає обов`язкового включення власника об`єкта до персонального складу комісії. Власник або його уповноважений представник залучається до проведення обстеження, і матеріалами справи підтверджено, що позивач був присутній під час огляду.
Водночас навіть можливі недоліки у формуванні комісії чи оформленні складених нею актів самі по собі не доводять протилежного, а саме факту пошкодження або знищення спірного майна внаслідок бойових дій. Суд оцінює акти комісії не ізольовано, а разом із фотоматеріалами, відповіддю ДСНС, відомостями Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва та звітами, поданими позивачем.
Зазначена сукупність доказів не дає підстав для достовірного висновку про те, що виявлені пошкодження адмінбудівлі та побутової будівлі, а також відсутність сушильних сараїв та інших споруд перебувають у причинному зв`язку з авіаційними ударами й артилерійськими обстрілами у лютому-березні 2022 року.
Фактично подані позивачем матеріали підтверджують незадовільний технічний стан частини нерухомого майна та відсутність окремих об`єктів на час звернення, проте не є достатніми для встановлення того, що такий стан виник саме внаслідок збройної агресії Російської Федерації.
Отже, у відповідача були відсутні належні та достовірні дані, які б створювали безумовний обов`язок внести заявлені позивачем відомості до Реєстру пошкодженого та знищеного майна. Невнесення неперевірених і суперечливих відомостей не може вважатися протиправною бездіяльністю, оскільки публічний реєстратор відповідно до пунктів 17 та 19 Порядку № 624 зобов`язаний забезпечити достовірність, повноту і точність реєстрових даних та несе відповідальність за внесення інформації без належного документального підтвердження.
На підставі викладеного, суд вважає, що відповідач діяв у межах наданих повноважень та у спосіб, визначений законодавством, а тому, позов задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд
В И Р І Ш И В:
В задоволенні позову ОСОБА_1 до Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Шаповал