15.09.2026 
ЄУН 383/430/26
Провадження №2/389/1165/26

Рішення
(заочне)
іменем України

15 вересня 2026 року Знам`янський міськрайонний суд
Кіровоградської області
у складі: головуючого судді Савельєвої О.В., 
за участю секретаря судового засідання Брудницької О.В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду в місті Знам`янка Кіровоградської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
встаовив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1  про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 30.04.2024 в розмірі 26 924 грн 39 коп.
Позовні вимоги обґрунтовані наступним. ОСОБА_1 30.05.2024 приєднався до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» (далі А-Банк), з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, в А-Банку ОСОБА_1 ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Йому надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. ОСОБА_1 підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав ОСОБА_1 кредит у розмірі, відповідно до умов Договору. Однак, ОСОБА_1 взяті на себе зобов`язання щодо повернення кредиту належним чином не виконує, що призвело до утворення заборгованості розмір якої, станом на 17.03.2026 складає 26 924 грн 39 коп Оскільки ОСОБА_1 не виконує взятих на себе зобов`язань, АТ «Акцент-Банк» звернулося до суду з даним позовом.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, а справу слухати без його участі. Не заперечував щодо заочного розгляду справи. 
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його участі та відзив на позовну заяву не подав.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, з`ясувавши всі обставини в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у п.3 ч.1 ст.3 ЦК України.
Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у п.6 ч.1 ст.3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.
За правилом ст.205 ЦК України, правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Статтею 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
За нормами статей 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст.530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
За статтею 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Частиною першою статті 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Судом встановлено, що 30.05.2024 відповідач  ОСОБА_1 підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». В цій заяві  ОСОБА_1 погодився з тим, що ця заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг складають між ним та банком договір про надання банківських послуг зі строком дії у 90 років, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. 
Підписанням цієї заяви  ОСОБА_1 підтвердив та погодився, що до укладання цієї угоди ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та ознайомлена з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua в повному об`ємі відповідно до ч.2 ст.12 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові компанії». 
Надалі, 30.05.2024  ОСОБА_1 підписав заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, згідно з якою просив відкрити йому поточний рахунок № НОМЕР_1 у UAH та встановити кредитний ліміт.
Відповідно до умов договору (заяви) сума кредиту (ліміту) від 1 000 грн до 200 000 грн. Ліміт до використання розраховується та встановлюється Банком виходячи з внутрішніх процедур Банку. Клієнт беззастережно погоджується із тим, що Банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку встановлювати, зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту, про що Банк повідомляє Клієнта шляхом надсилання повідомлень через дистанційні канали обслуговування (п.6 договору).
Згідно з п.7 договору пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися за процентною ставкою 3,4% на місяць. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік.
Відповідно до п.8, 9 договору строк кредитування (строк дії кредитного договору) 240 місяців. Порядок погашення - щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 5% від заборгованості та не менше нарахованих відсотків за користування кредитом, та не менше 100 грн й не більше повного розміру заборгованості за Договором про споживчий кредит.
Згідно з п.10.1 договору при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується ставка у розмірі 6,8% у місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості.
На виконання умов заяви (кредитного договору) від 30.05.2024  ОСОБА_1 відкрито рахунок № НОМЕР_2 та видано декілька кредитних карток строком дії до грудня 2031 року.
Так ОСОБА_1 сума кредитного ліміту 09.08.2024 збільшена до 20 000 грн. 
На підтвердження позовних вимог позивачем також надані витяг з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк»; тарифи по картці «Зелена»; паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена»; виписку по картці відповідача та розрахунок заборгованості за договором б/н від 30.05.2024 станом на 17.03.2026.
Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованість  ОСОБА_1 за вказаним кредитним договором станом на 17.03.2026 становить 26 924 грн 39 коп, яка складається із заборгованості за кредитом в сумі 19 039 грн 14 коп, заборгованості по відсоткам в сумі 7 435 грн 25 коп та пені в сумі 450 грн.
Випискою про рух коштів по картці відповідача за період з 30.05.2024 до 17.03.2026 підтверджується, що  ОСОБА_1 активно користувався кредитними коштами.
Отже, матеріалами справи встановлено, що уклавши кредитний договір на умовах, викладених в ньому,  ОСОБА_1 тим самим засвідчив свою згоду та взяв на себе зобов`язання виконувати умови, які були закріплені в договорі.
ОСОБА_1 , підписавши кредитний договір, не лише погодив його умови, але й скористався кредитом. На умовах, визначених у вказаному договорі,  ОСОБА_1 надавалися кредитні кошти зі сплатою відсотків за користування ними, а також зі встановленими строками їх повернення. Зазначений договір є чинним та підлягає виконанню сторонами. 
Отримавши кредитні кошти,  ОСОБА_1 користувався ними та частково виконував зобов`язання щодо їх повернення, однак в порушення умов договору свої зобов`язання належним чином не виконав, внаслідок чого у нього утворилася заборгованість, чим порушені майнові права позивача, тому суд вважає позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту та заборгованості за відсотками обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Водночас, щодо стягнення заборгованості за пенею, суд зазначає наступне.
Позивач заявив до стягнення з відповідача заборгованості за пенею в сумі 450 грн.
Проте, згідно з п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Тобто, в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань.
Відповідний правовий висновок щодо аналізу п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі №910/10901/23.
Згідно з правовим висновком, що викладений у постанові Верховного Суду від 18.10.2023 у справі №706/68/23, дія п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України розповсюджується на кредитний договір.
З огляду на викладене та враховуючи, що згідно з п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України позичальники у період воєнного стану звільняються від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання), в тому числі, і в кредитних зобов`язаннях, а тому у задоволенні позовних вимог в частині стягнення пені суд вважає за необхідне відмовити.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України та з огляду часткове задоволення позову, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
На підставі ст.205, 207, 525, 526, 530, 611, 612, 625, 626, 628, 633, 638, 639, 1048, 1049, 1054, 1055, п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК Україн, керуючись ст.141, 263-265, 273, 274-279, 280-282 ЦПК України, суд, 
ухвалив:
Позов задовольнити частково. 
Стягнути з  ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором б/н від 30.05.2024 в сумі 26 474 (двадцять шість тисяч чотириста сімдесят чотири) грн 39 коп, з яких:19 039 грн 14 коп заборгованість за тілом кредиту, 7 435 грн 25 коп заборгованість за відсотками.
У задоволенні позовних вимог в частині стягнення заборгованості за пенею в сумі 450 грн, відмовити. 
Стягнути з  ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Акцент-Банк» судовий збір в сумі 2 609 (дві тисячі шістсот дев`ять) грн 15 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач та треті особи мають право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: Акціонерне товариство «Акцент-Банк», місце знаходження: вул.Батумська,11, м.Дніпро, 49074, ідентифікаційний код юридичної особи в ЄДРПОУ - 14360080.
Відповідач:  ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Суддя Знам`янського міськрайонного суду
Кіровоградської області О.В. Савельєва