Справа № 375/1870/26
Провадження № 3/375/893/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2026 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Банах-Кокус О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від Головного Управління Державної податкової служби України у Київській області, відносно 
ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , 
за частиною 1 статті 155-1 КУпАП, 

ВСТАНОВИВ:

До Рокитнянського районного суду Київської області надійшли матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 155-1 КУпАП.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу було передано на розгляд судді Антипенку В.П.
Разом з тим, Указом Президента України від 21 серпня 2026 року № 782/2026 «Про призначення суддів Вищого антикорупційного суду» суддю ОСОБА_2 призначено на посаду судді Вищого антикорупційного суду.
На підставі розпорядження керівника апарату Рокитнянського районного суду Київської області № 01-09-2 від 1 вересня 2026 року «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ», було здійснено повторний автоматизований розподіл вказаної справи між суддями, яка на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 3 вересня 2026 року розподілено судді Банах- Кокус О.В.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 2061/10-36-07-07 від 10 серпня 2026 року,  ОСОБА_1 27 липня 2026 року о 08 год 33 хв по вул. Ігоря Зінича, буд. 6, у с-щі Рокитне Білоцерківського району Київської області, на автозаправній станції (АЗС-КІОСК № 17) допустив порушення порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: не забезпечено режим програмування РРО (ПРРО) відсутній код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, чим порушено: пункт 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями, та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 155-1КУпАП.
У судове засідання ОСОБА_1  не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином.
Також дата судового засідання відображалась на веб-сайті Рокинянського районного суду Київської області в рубриці список справ, призначених до розгляду.
Тобто, ОСОБА_1 не був позбавлений можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами (поцікавитися про стан розгляду справи, адже з моменту складання протоколу до дати вирішення справи по суті пройшов доволі тривалий проміжок часу) та реалізувати обов`язки (з`явитися до суду для подачі пояснень, доказів, клопотань, заяв, заперечень тощо).
Враховуючи, що згідно частиною 2 статті 268 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 155-1 КУпАП, відносяться до категорії справ, при розгляді яких присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, судом вживалися заходи щодо виклику ОСОБА_1 , однак останній в судове засідання не з`явився та клопотань про відкладення розгляду справи не направив, суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності останнього.
Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності суддя, приходить до наступного висновку.
Згідно зі статтею 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно положень статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення № 2061/10-36-07-07 від 10 серпня 2026 року керівник ТОВ «ВСТ-ОЙЛ» ОСОБА_1 порушив порядок ведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: не забезпечив режим програмування РРО (ПРРО), відсутній код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, чим порушив пункт 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Відповідно до пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
До матеріалів справи додано акт фактичної перевірки від 27 липня 2026 року, у якому міститься посилання на наявність фіскального чеку від 27 липня 2026 року № 159019, як додатку, однак у матеріалах справи він відсутній.
Відповідно до частини першої статті 255 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та його територіальних органів мають право складати протоколи у справах про адміністративні правопорушення (статті 51- 2, 155- ^1, частини перша і третя статті 161^-1, статті 162-1, 163-1 -163-4, 163-12, 163-15, частини друга і третя статті 163-17, статті 164, 164-5, 164-16, 166-16, 166-17, 177-2).
Відповідно до статті 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Відповідно до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
З матеріалів справи встановлено, що протокол складався за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Пунктом 12 Розділу ІІ Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 02.07.2016 № 566 (далі Інструкція), передбачено, що у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в податковому органі. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі.
В матеріалах справи наявний акт № 2896/10-36-07-07 від 10 серпня 2026 року про факт неявки ОСОБА_1 для складання протоколу про адміністративне правопорушення. Однак, доказу вручення безпосередньо ОСОБА_1 (отримання ним) вказаного акту матеріали справи не містять. Квитанція про доставку документів в електронний кабінет ТОВ «ВСТ-ОЙЛ» не підтверджує такого вручення безпосередньо ОСОБА_1 .
Відомості про те, що другий примірник протоколу був направлений ОСОБА_1 поштою у протоколі також відсутні.
Крім того, суддею встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам статей 254, 256 КУпАП та вимогам Розділу ІІ Інструкції. Зокрема зі змісту зазначеного протоколу вбачається, що під час оформлення протоколу про адміністративне правопорушення особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не була опитана, їй не було вручено копію протоколу про адміністративне правопорушення, а отже ОСОБА_1 не був ознайомлений з пред`явленим йому звинуваченням належним чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення стосовно нього складено за його відсутності.
Також йому не були роз`яснені права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, не надано можливість подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу. Зазначена бездіяльність уповноваженої посадової особи негативно впливає на процесуальне положення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що в умовах рівноправності та змагальності сторін є недопустимим.
Відтак, суддя вважає, що посадовою особою ГУ ДПС у Київській області не дотримано порядку складання протоколу про адміністративне правопорушення, чим порушено право ОСОБА_1 на захист, що регламентовано положеннями статті 63 Конституції України, статтями 254, 256, 268 КУпАП.
Складення протоколу про адміністративне правопорушення, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і є одними із головних джерел доказів, без додержання вимог статті 256 КУпАП унеможливлює прийняття судом рішення у цій справі. Зважаючи на викладене суд доходить висновку, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням встановленого порядку, а тому є недопустимим доказом.
Згідно зі статтею 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.
Згідно статті 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.
У відповідності до частини третьої статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
За таких обставин, встановити винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого частини 1 статті 155-1 КУпАП є неможливим, відтак провадження по цій справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 33, 155-1, 247, 256, 283, 284 КУпАП, суддя
ПОСТАНОВИВ:
Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно  ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя    О.В. Банах-Кокус