Справа № 171/314/22
Номер провадження 2/184/583/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2026 року	м. Покров	

Покровський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді – Гукової Р.М.,
за участю секретаря судового засідання – Бринзи Л.І.,
представник позивача – ОСОБА_1 ,
представника відповідача – Губорєва Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_2 до Акціонерного Товариства «Українська залізниця» про скасування наказу про оголошення догани, -

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про скасування наказу про оголошення догани. Вказані вимоги обґрунтовує тим, що зі слів колег Позивача їй стало відомо, що начебто відбулася крадіжка лому кольорового металу, який нібито знаходився на території бази палива Кривий Ріг. Сам факт наявності на території бази палива лому кольорового металу Позивач ставить під сумнів. Наказом від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани» за підписом начальника СП «Криворізьке локомотивне депо» В.П. Тисленко, з яким Позивача ознайомлено (повідомлено) під розписку 16.12.2021 - оголошено догану. З наказом від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани» - Позивач не згоден, оскільки таким чином Відповідач перекладає недостачу матеріальних цінностей з себе на беззахисних працівників. Так, Відповідач не доводив до Позивача посадову інструкцію сторожа, що виключає наявність дисциплінарного проступку. Крім того, Відповідач не дотримується порядку застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, не зажадав пояснень від працівника щодо порушення трудової дисципліни, а також розгляд питання щодо притягнення позивача до відповідальності відбулось за відсутності представника профспілкового комітету. Крім того, посилається на те, що згідно практики Верховного Суду, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законом обставин Також, в порушення норм чинного законодавства, з наказом від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани» Позивача ознайомлено (відповідно до ч.4 ст.149 КЗпП) під розписку 16.12.2021, тобто не в триденний строк. Враховуючи вищевикладене, сторона Позивача вважає, що наказ від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани» - є незаконним та таким, що підлягає скасуванню.
 
Представник позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги позивача з викладених в позовній заяві підстав та просив їх задовольнити.
 
Відповідача, згідно відзиву на позов та пояснень, наданих у судовому засіданні його повноважним представником, проти задоволення позовних вимог позивача заперечував, посилаючись на наступні обставини. Так, 19.10.2021 у структурному підрозділі «Криворізьке локомотивне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» AT «Укрзалізниця» виявлено факт крадіжки товарно-матеріальних цінностей, а саме 1,32128 т металобрухту міді виду 13, який зберігався у автомобільному боксі № 3 на території паливного складу наведеного структурного підрозділу. Відповідно до наказу від 19.10.2021 № 714 проведено позапланову інвентаризацію. За результатами проведення позапланової інвентаризації складено інвентаризаційний опис від 20.10.2021 та звіряльну відомість результатів інвентаризації запасів від 21.10.2021. Звіряльною відомістю результатів інвентаризації запасів від 21.10.2021 зафіксовано факт нестачі металобрухту міді виду 13 загальною масою 1,32128 т та вартістю 144 900,16 грн. З викладеного вбачається, що внаслідок крадіжки металобрухту міді виду 13 Відповідачу завдано збиток у розмірі 144 900,16 грн. Вказане стало можливим через бездіяльність працівника, а саме ОСОБА_2 . Суть порушення: не проведення обходу території цеху база палива Кривий Ріг і як наслідок не здійснення перевірок цілісності об`єкту, що охороняється та, відповідно, не здійснення доповіді з приводу виявлених порушень. Ці обов`язки передбачені Робочою інструкцією сторожа Криворізького локомотивного депо цеху бази палива Кривий Ріг, з якою позивач була ознайомлена під підпис 05.01.2017р. Щодо твердження позивача про те, що представник профспілкової організації не запрошувався на нараду є надуманими та безпідставними, оскільки вказане спростовується листом від 23.10.2021 №869.
Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, прийшов до наступного висновку.
Як встановлено судом, ОСОБА_2  працює сторожем цеха база палива Кривий Ріг у СП «Криворізьке локомотивне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця». 
Так, відповідно до наказу №9/0с від 05.01.2017 року ОСОБА_3 переведено на постійно з 05.01.2017 року на посаду сторожа цеху бази палива Кривий Ріг. Із наказу від 01.11.2017 року №701/0с слідує, що ОСОБА_3 , сторожа бази цеху палива Кривий Ріг у зв`язку із укладенням шлюбу – рахувати ОСОБА_2 .
Наведене також підтверджується копією трудової книжки, посвідченням сторожа № НОМЕР_1 -2 та свідоцтвом про шлюб, які знаходяться у матеріалах справи.
Також судом встановлено, що з 28.10.2019 ОСОБА_2  є членом Первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо (ЄДРПОУ 42027208). Наведені обставини підтверджуються наявними у матеріалах справи та дослідженими у судовому засіданні довідкою про перебування на обліку профспілки від 18.02.2022 року №103 та Списком працівників Криворізького локомотивного депо, які є членами Первинної профспілкової організації ВПЗУ Криворізького локомотивного депо станом на 31.10.2019 року, що є додатком до листа від 31.10.2019 року №119, а також не заперечується представником відповідача.
19.10.2021 р. у структурному підрозділі «Криворізьке локомотивне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» AT «Укрзалізниця» виявлено факт крадіжки товарно-матеріальних цінностей, а саме 1,32128 т металобрухту міді виду 13, який зберігався у автомобільному боксі № НОМЕР_2 на території паливного складу наведеного структурного підрозділу.
Відповідно до абз. 4 п. 7 Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 № 879 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.10.2014 з № 1365/26142 проведення інвентаризації є обов`язковим у разі встановлення фактів крадіжок або зловживань, псування цінностей (на день встановлення таких фактів) в обсязі, визначеному керівником підприємства.
Так, відповідно до наказу від 19.10.2021 № 714/тч для проведення інвентаризації створено комісію та призначено головою відповідної комісії ОСОБА_4 та членів комісії – ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
За результатами проведення позапланової інвентаризації складено інвентаризаційний опис від 20.10.2021р. та звіряльну відомість результатів інвентаризації запасів від 21.10.2021р..
Звіряльною відомістю результатів інвентаризації запасів від 21.10.2021 зафіксовано факт нестачі металобрухту міді виду 13 загальною масою 1,32128 т та вартістю 144 900,16 грн.
З викладеного вбачається, що внаслідок нестачі металобрухту міді виду 13 відповідачу завдано збиток у розмірі 144 900,16 грн.
Із протоколу №152/ТЧ-2 від 25.10.2021 року слідує, що порядком денним наради структурного підрозділу «Криворізьке локомотивне депо» був розгляд випадку крадіжки товарно-матеріальних цінностей з території паливного складу Криворізького локомотивного депо, виявленої 19.10.2021 року. За наслідками зазначеної наради постановлено притягнути до дисциплінарної відповідальності за невиконання вимог розділу 2 (пп.2.2., 2.5., 2.6.) робочої Інструкції сторожа Криворізького локомотивного депо цеху бази палива Кривий Ріг сторожів ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . 
Наказом від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани» за підписом начальника СП «Криворізьке локомотивне депо» В.П. Тисленко, у зв`язку із порушенням трудової дисципліни, вимог робочої Інструкції сторожа від 12.01.2021 року, ОСОБА_2  оголошено догану за порушення трудової дисципліни (невиконання розділу 2 пп.2.2, 2.5., 2.6. робочої Інструкції сторожа бази палива Криволрізького локомотивного депо). Із вказаним наказом позивач була ознайомлена під підпис 16.12.2021 року.
Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високо продуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю.
Відповідно до положень ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1)догана, 2)звільнення.
Відповідно до ч.1 ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.
За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.
При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач посилається на порушення відповідачем процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності, а саме того, що відповідач не запросив представника профспілки та позивача на оперативну нараду та не надав відповідних матеріалів до профкому по оперативній нараді для ознайомлення.
Водночас, такі посилання позивача суд вважає необґрунтованими, оскільки матеріалами справи, зокрема, листом від 23.10.2021 року №869, адресованим голові первинної профспілкової організації ВПЗУ КЛД Федоренку В.Г., яка ним отримана 25.10.2021 року о 11год. 40 хв., та згідно якої керуючись вимогами п.2.2.6 колективного договору Криворізького локомотивного депо, останній запрошується 25.10.2021 року о 13.00 год. на оперативну нараду, яка відбудеться в кабінеті начальника депо, по розгляду випадку крадіжки державного майна на території бази палива Кривий Ріг, який був виявлений 19.10.2021 року. 
Крім того, із вступної частини протоколу №152/ТЧ-2 від 25.10.2021 року вбачається, що на нараді по випадку крадіжки товарно-матеріальних цінностей та за наслідками якої постановлено притягнути до дисциплінарної відповідальності позивача, був присутній ВПЗУ ОСОБА_1 .
Отже, представник профспілки був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення оперативної наради та скористався своїм правом бути присутнім на ній.
Згідно ч.2 ст.252 КЗпП України, зміна умов трудового договору, умов праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою профспілкового органу, членами якого вони є. Вимоги аналогічного змісту містяться також у ч.2 ст.41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». 
З огляду на наведене, суд приходить до переконання про виконання відповідачем припису чинного законодавства щодо забезпечення участі представника профспілкового комітету при вирішенні питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Водночас, долучена до матеріалів справи довідка «Щодо ненадходження від роботодавця запрошення на оперативну нараду щодо порушення трудової та/або невиконання виконавчої дисципліни» від 03.08.2022 року №138, судом оцінюється критично, оскільки наведеними вище доказами, а саме листом від 23.10.2021р. та протоколом №152/ТЧ-2 від 25.10.2021 року підтверджується як запрошення, так і присутність представника профспілкового комітету на нараді щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Крім того, позивач вказує на те, що відповідач не зажадав від позивача письмових пояснень щодо обставин порушення трудової дисципліни. Однак, такі твердження позивача суд вважає безпідставними, оскільки у матеріалах справи наявні письмові пояснення, надані ОСОБА_2 25.10.2021 року начальнику Криворізького локомотивного депо, згідно яких остання зазначила, що працюючи 18.10.2021 року з 20.00 год. до 8.00 год. 19.10.2021 року, при прийманні зміни не виявила ніяких порушників; за період зміни на території бази палива сторонніх осіб виявлено не було. При обходах території замки та пломби не були порушені. Вранці сторож ОСОБА_9 , зробивши обхід території, приміщень, прийняв зміну без будь-яких претензій, все було в порядку.
Зазначені письмові пояснення суд вважає належним доказом на підтвердження виконання роботодавцем обов`язку, визначеного ст..149 КЗпП України, оскільки вони надані у письмовій формі, змістом останніх є пояснення щодо здійснення позивачем чергування у період з 18.10.2021 року з 20.00 год. до 8.00 год. 19.10.2021 року, тобто за час виявлення недостачі товарно-матеріальних цінностей, зазначені пояснення надані позивачем 25.10.2021 року, тобто у день проведення наради щодо крадіжки товарно-матеріальних цінностей та прийняття рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. У той же час, сам факт найменування вказаних пояснень як «рапорт» жодним чином не змінює суті таких пояснень. 
Водночас, хоч судом не встановлено порушення роботодавцем порядку застосування дисциплінарного стягнення, на які вказував позивач у позовній заяві, суд приходить до переконання про недоведеність у судовому засіданні складу дисциплінарного правопорушення в діях ОСОБА_2 , та як наслідок безпідставного притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення.
Так, ознаками порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність ) працівника, порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків, вина працівника, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17 «при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності».
Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визначається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.
Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. До таких правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17.01.2019 року у справі № 343/6/18.
Як вбачається із матеріалів справи, зокрема, наказу про оголошення догани, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни - невиконання розділу 2 пп.2.2, 2.5., 2.6. робочої Інструкції сторожа бази палива Криволрізького локомотивного депо.
Згідно робочої Інструкції сторожа Криворізького локомотивного депо цеху бази палива, з якою позивач була ознайомлена під підпис, до посадових обов`язків сторожа належать:
пп. 2.2. розділу 2 Інструкції – перевіряти цілісність об`єкту, що охороняється (замків, запірних пристроїв, справність засобів сигналізації, наявність пломб, протипожежного інвентарю, огорожі, освітлення, телефонів);
пп. 2.5. розділу 2 Інструкції – доповідати представникові адміністрації про неможливість взяття об`єкта під охорону у разі виявлення несправностей та зауважень ( відсутність пломб і печаток, відсутні замки, двері та вікна, тощо);
пп. 2.6 розділу 2 Інструкції – регулярно, через одну годину, проводити обхід та огляд депо, згідно прикладеного списку та схеми обходу в період з 22.00 по 06.00 годину в робочі дні та цілодобово у вихідні дні.
Водночас, як свідчать матеріали справи, жодних доказів, які б підтверджували невиконання позивачем вказаних обов`язків, відповідачем суду не надано. Більше того, у судовому засіданні представник відповідача зазначила про відсутність таких доказів та зазначила, що оскільки 19.10.2021 року встановлено факт крадіжки товарно-матеріальних цінностей, то із наведеного вбачається неналежне виконання сторожами, у тому числі і позивачем, своїх посадових обов`язків. 
Разом з тим, як і у описовій частині наказу про застосування дисциплінарного стягнення так і у судовому засіданні із пояснень представника відповідача, судом не встановлено об`єктивної сторони дисциплінарного правопорушення, вчиненого позивачем, зокрема, дати, часу події, у чому саме конкретно виражалось не виконання вимог робочої інструкції.
Так, позивачем не зазначено у чому саме полягало невиконання чи неналежне виконання позивачем вимог пп. 2.2. розділу 2 Інструкції щодо перевірки цілісності об`єкту, що охороняється (замків, запірних пристроїв, справність засобів сигналізації, наявність пломб, протипожежного інвентарю, огорожі, освітлення, телефонів), а також порушення пп. 2.6 Інструкції в частині визначення того, коли саме позивач допустила таке порушення - у які години та дати остання не здійснила регулярний обхід території.
Крім того відповідачем не надано відповідних прикладеного списку та схеми обходу, передбачених п.2.6. робочої Інструкції, що унеможливлює встановлення дотримання позивачем відповідних вимог щодо проведення обходу території.
Згідно протоколу від 25.10.2021 року вбачається посилання на наявність відеоматеріалів, які підтверджують порушення сторожами вимог Інструкції, водночас, такі відеоматеріали на дослідження суду надані не були.
Також слід зазначити, що із вказаного протоколу не вбачається у чому полягало порушення вимог Інструкції саме позивачем, оскільки здійснено узагальнення щодо неналежного виконання посадових обов`язків усіх сторожів. 
Крім того представник відповідача у судовому засіданні зазначила про відсутність можливості встановити станом на час прийняття рішення про притягнення сторожів депо до дисциплінарної відповідальності за нестачу товарно-матеріальних цінностей, хто саме із сторожів та в якій частині допустив порушення робочої Інструкції, що стало наслідком відповідної нестачі товарно-матеріальних цінностей, саме тому до дисциплінарної відповідальності були притягнуті всі сторожі.
Проте такі посилання представника суд оцінює критично, оскільки саме роботодавець зобов`язаний з`ясувати всі обставини вчинення дисциплінарного правопорушення, за наслідками чого прийняти обґрунтоване рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності. При цьому застосування принципу колективної відповідальності у даному випадку нормами КЗпП не передбачено.
У постанові Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» вказано, що при розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст. ст.147-1,148,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень. 
Таким чином, для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. 
Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. 
До аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 21.11.2018 року у справі № 401/3301/17. 
При цьому, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. Ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. До аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 04.04.2018 року у справі № 821/935/1
У той же час, як вбачається із оскаржуваного наказу про застосування дисциплінарного стягнення, відповідач зазначених вимог не дотримався, оскільки у наказі про оголошення догани взагалі відсутній опис суті та обставин вчиненого позивачем проступку (такі як час, місце, дата, зазначення в чому полягало невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків з фактичної сторони), натомість наявне посилання лише на юридичну складову правопорушення – посилання на підпункти робочої Інструкції, яких, на думку відповідача, не дотримався позивач.
З огляду на наведені обставини, суд приходить до переконання про наявність підстав для скасування наказу від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани». 
Водночас, відповідачем подано заяву про застосування строку позовної давності.
Так, відповідно до ст..233 КЗпП України (в редакції, що діяла станом на час вчинення процесуальної дії) працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.
Як вбачається із матеріалів справи, згідно штемпеля поштового відділення, розміщеного на конверті, позовна заява з додатками надіслана на адресу суду 18.02.2022 року.
Згідно напису на оскаржуваному наказі, позивач ознайомлена з ним 16.12.2021 року і саме з цього часу остання довідалась про порушення її прав, а відтак і розпочав свій перебіг встановлений ст..233 КЗпП України тримісячний строк на звернення із відповідним позовом до суду. Закінчення строку позовної давності припадає на 16.03.2022 року.
За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що позивачем не пропущено тримісячний строк на звернення до суду із даним позовом.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Згідно ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову – на відповідача.
За таких обставин, сплачений позивачем за позовну заяву судовий збір, підлягає стягненню із відповідача.
Крім того, позивачем заявлено клопотання про стягнення витрат на банківські послуги за перерахунок коштів у сумі 30 грн. та витрат по сплаті послуг Укрпошти за відправку відповідачу клопотання про доручення доказів з додатками.
Так, відповідно до ст..133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:
1) на професійну правничу допомогу;
2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;
3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;
4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Разом з тим, сплата банківських послуг за перерахування коштів не належить до судових витрат, визначених ч.3 ст.133 ЦПК України, а тому клопотання про стягнення із відповідача 30 грн. витрат на банківські послуги за перерахунок коштів за сплату судового збору – до задоволення не підлягає.
Водночас суд вважає обґрунтованими та підтвердженими наявними у матеріалах справи доказами, зокрема, фіскальними чеками та описами вкладення у поштове відправлення, вимоги позивача щодо стягнення із відповідача сум оплати послуг Укрпошти у загальному розмірі 129 грн., як таких, що пов`язані із вчиненням процесуальних дій.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 11, 12, 95, 141, 263, 265, 354 ЦПК України, суд –

УХВАЛИВ:
Позовні вимоги  ОСОБА_2 до Акціонерного Товариства «Українська залізниця» про скасування наказу про оголошення догани – задовольнити.
Визнати незаконним та скасувати наказ від 28.10.2021 № 42/С «Про оголошення догани».
Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця,5, код ЄДРПОУ: 40075815) на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , понесені витрати у вигляді судового збору на суму 992,40 грн. та 129 грн. витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Повний текст рішення складено 14.07.2026р.

Суддя Покровського  міського суду	  Р. М. Гукова