| Справа № 706/978/26 3/706/305/26

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2026 року | м.Христинівка

Суддя Христинівського районного суду Черкаської області Школьна А.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДПС у Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП – НОМЕР_1 , працюючої на посаді головного бухгалтера ПП «Дорстрой», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , 
за ч. 1 ст. 163 – 1 КУпАП,
ВСТАНОВИЛА:
До Христинівського районного суду Черкаської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, що складений 01.06.2026 щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 334/23-00-07-06-01 від 01.06.2026 головний бухгалтер ПП «Дорстрой» ОСОБА_1 порушила правила ведення податкового обліку, а саме: 
- вимоги п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст.188, п.198.6 ст. 198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI; ст. 1, ст. 9 Закону України від 16.07.1999 № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»; п.3-п.5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 29.01.2016 № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за № 159/28289, в результаті чого ПП «Дорстрой» занижено суму податку на додану вартість, яка підлягає сплаті до бюджету на загальну суму 1206191 грн, у тому числі: за жовтень 2025 року на 33570 грн та за грудень 2025 року на 1172621 грн;
- вимоги п.201.1, п.201.10 ст.201, п.89 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу, унаслідок чого ПП «Дорстрой» несвоєчасно зареєстровано в ЄРПН податкові накладні з податком на додану вартість в сумі 630732,87 грн.
Дії ОСОБА_1 посадовою особою ГУ ДПС у Черкаській області кваліфіковані за ч. 1 ст. 263 – 1 КУпАП.
ОСОБА_1 до Христинівського районного суду Черкаської області для розгляду справи 27.07.2026 та 12.08.2026 не з`явилася, про час та місце їх проведення повідомлявся направленими за вказаним у протоколі місцем проживання поштовими відправленнями судовими повістками викликами, які повернуті до суду з відміткою про відсутність адресата за зазначеною адресою.
Клопотань про відкладення розгляду справи від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, до суду не надійшло, за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не зверталася.
Отже, суддя вчинила всі необхідні дії, направлені на належне повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, однак до суду вона не з`явилася.
Відповідно до частини першої статті 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. За усталеною практикою ЄСПЛ сторона, яка задіяна у розгляді справи судом, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (рішення №3236/03 від 03.04.2008), сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа «UNION ALIMENTARIA SANDERSS. A. проти Іспанії» рішення №11681/87 від 07.07.1989).
З метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених статтею 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених статтею 38 КУпАП, суддя дійшла висновку про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , так як байдужа поведінка учасника справи, не повинна схвалюватися судовою практикою, яка навпаки повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС у рішенні від 17 листопада 2022 року в справі № 560/5541/20).
Дослідивши письмові матеріали справи, надавши оцінку наявним у них доказам з точки зору належності, допустимості, достовірності, а в сукупності – достатності, суддя дійшла до таких висновків і такого рішення.
Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.
Згідно зі статтею 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Як визначено частинами 1 та 2 статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до статті 9 КУпАП, правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.
Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення згідно зі статті 245 КУпАПє своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законодавством, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на засадах суворого додержання законності і принципів презумпції невинності, згідно з якою особа, що притягається до адміністративної відповідальності, вважається невинною доти, поки протилежне не буде доведено і зафіксовано у встановленому законом порядку.
Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.
Наявність події правопорушення та вини особи доводиться шляхом подання доказів.
Положеннями статті 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Статтею 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.
Відповідно до чинного законодавства України протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним джерелом доказів у справі, оскільки саме він має містити повні та точні відомості про вчинення правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, свідків, якщо вони є. Саме протокол про адміністративне правопорушення є документом, в якому формулюється суть правопорушення.
Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення.
Протокол про адміністративне правопорушення - це комплексне джерело доказової інформації. Однак він набуває значення доказу в таких випадках, коли: по-перше, протокол складений уповноваженою на те посадовою особою; по-друге, складений не пізніше термінів, передбачених для накладення адміністративного стягнення; по-третє, зміст протоколу відповідає усім вимогам, передбаченим коментованою статтею.
Суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складений протокол.
Обставини правопорушення мають бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення відповідно до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.
Враховуючи наведене, суддя, розглядаючи справи на засадах безсторонності та неупередженості, не наділений повноваженнями витребування додаткових доказів за власною ініціативою.
Зважаючи на викладене, розгляд справи має бути здійснений лише за тими матеріалами, які містяться у справі.
З аналізу частини першої статті 163 – 1 КУпАП слідує, що об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у відсутності податкового обліку; порушенні керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Положення чинного законодавства, зокрема Податкового кодексу України містять норми, згідно яких платники податків і зборів (обов`язкових платежів) зобов`язані: 1) вести бухгалтерський облік, складати звітність про фінансово-господарську діяльність і забезпечувати її зберігання у терміни, встановлені законами; 2) подавати до державних податкових органів та інших державних органів відповідно до законів декларації, бухгалтерську звітність та інші документи і відомості, пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів (обов`язкових платежів); 3) сплачувати належні суми податків і зборів (обов`язкових платежів) у встановлені законами терміни; 4) допускати посадових осіб державних податкових органів до обстеження приміщень, що використовуються для одержання доходів чи пов`язані з утриманням об`єктів оподаткування, а також для перевірок з питань обчислення і сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).
Отже, з диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП випливає, що вона носить бланкетний характер і передбачає відповідальність за порушення конкретних норм податкового законодавства України.
У зв`язку з наведеним, у цій категорії справ формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, його мотивів і форми вини, а висновки щодо діяння повинні бути чіткими та зрозумілими.
За змістом протоколу про адміністративне правопорушення № 334/23-00-07-06-01 від 01.06.2026, що складений відносно головного бухгалтера ПП «Дорстрой» ОСОБА_1 , остання вчинила правопорушення за ч. 1 ст. 163 – 1 КУпАП – занизила податок на прибуток та несвоєчасно зареєструвала в ЄРПН податкові накладні з податком на додану вартість. 
Тобто, у переданому на розгляд судді протоколі не зазначена суть адміністративного правопорушення, час, місце та спосіб його вчинення, елементи об`єктивної та суб`єктивної сторін, що унеможливлює його врахування як допустимого і достовірного доказу.
На підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 правопорушення уповноваженою посадовою особою до суду надано лише витяг із акту № 8608/23-00-07-06-01/33819662 від 01.06.2026, який містить вступну, загальну частини та висновки. У наданого суду документу відсутня описова частина, яка власне, повинна містити дані щодо задекларованих показників, загальні підсумки встановлених порушень при проведенні перевірки повноти обчислення та своєчасності сплати податків, зборів, а також дотримання вимог валютного та іншого законодавства, детальний опис використаних при проведенні перевірки документів із зазначенням періодів, що підлягали перевірці, встановлених порушень та реєстрів встановлених однотипних порушень.
Водночас описова частина акту перевірки із покликанням на встановлені інспектором обставини та докази, що їх підтверджують, до суду не надана, що позбавляє суддю можливості перевірити наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Інших доказів суб`єкт владних повноважень на підтвердження події і складу правопорушення не надав.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій у ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.
У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції.
Відповідно до положень статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, допоки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. 
Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Оцінюючи наведені вище обставини, надані судді та досліджені докази у їх сукупності, приходжу до висновку про недоведеність вини головного бухгалтер ПП «Дорстрой» ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та закриття провадження у справі.
На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 8, 9, 163-1, 245, 247, 251, 254, 256, 268, 279, 280, 283, 284, 287 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163 – 1 КУпАП. 
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Христинівський районний суд Черкаської області.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя      Альона ШКОЛЬНА