Справа № 201/10396/26
Провадження № 3/201/2032/2026
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 липня 2026 року | м. Дніпро

Суддя Соборного районного суду міста Дніпра Батуєв О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з ГУ ДПС у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, директора ТОВ «Екліпс Скло» (ЄДРПОУ 36962068), яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , притягнутої за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, –
ВСТАНОВИВ:
09 липня 2026 року до Соборного районного суду міста Дніпра надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення з ГУ ДПС у Дніпропетровській області, відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст. 163-1 КУпАП.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №852 від 23.06.2026 року, встановлено актом документальної планової виїзної перевірки від 08.05.2026 №1998/04-36-07-02/36962068 щодо порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, що призвело до заниження податку на прибуток у сумі на суму 849171 грн, в т.ч. за 2023 рік на суму 300536 грн, за 2024 рік на суму 548635 грн, податку на додану вартість, що підлягає нарахуванню та сплаті у сумі 29709150 грн, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. 
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату та час була повідомлена належним чином.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.
В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).
Окрім того, суд звертає увагу, що для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень» за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.
Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19.06.2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.
Слід також відзначити, що Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їх судового провадження.
За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що  ОСОБА_1 не з`явилася в судове засідання, про яке вона повідомлена, вважаю можливим розгляд справи здійснювати у її відсутність.
Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Дослідивши наявні матеріли справи, співставивши їх з вимогами закону, вважаю, що вина  ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, в повному обсязі підтверджується належними доказами, які містяться в матеріалах справи, в їх сукупності, зокрема підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №852 від 23.06.2026 року та витягом з акту № 1998/04-36-07-02/36962068 від 23.06.2026 року про результати документальноїпланової виїзної перевірки ТОВ «ЕКЛІПС СКЛО».
Вважаю, що у справі достатньо доказів, прямо передбачених ст. 251 КУпАП для повного, всебічного і об`єктивного розгляду цієї справи.
Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
При накладенні адміністративного стягнення відповідно до статті 33 КУпАП враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Відповідно до статті 34 КУпАП судом пом`якшуючих обставин адміністративної відповідальності не встановлено.
Відповідно до статті 35 КУпАП судом обтяжуючих обставин адміністративної відповідальності не встановлено.
При призначенні  ОСОБА_1 адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, суть її вини, майновий стан і обставини, що пом`якшують та обтяжують її відповідальність, і вважає за необхідне накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Крім того, вважаю за необхідне стягнути з правопорушника судовий збір відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 283, 284, 299 КУпАП,-
ПОСТАНОВИВ:

Визнати винуватою  ОСОБА_1  у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.
Накласти на  ОСОБА_1  адміністративне стягнення за ч.1 ст. 163-1 у виді штрафу на користь держави в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн. (вісімдесят п`ять гривень).
Стягнути з  ОСОБА_1  на користь держави судовий збір в розмірі 665, 60 (шістсот шістдесят п`ять гривень шістдесят копійок).
Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Соборний районний суд міста Дніпра протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Постанова набрала законної сили:

Суддя:           О.В.Батуєв