ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2026 року Чернігів Справа № 620/4671/26

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі судді Падій В.В., розглянувши, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АВТО-АНГЕЛ ЛТД" до Чернігівської митниці про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови,
У С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "АВТО-АНГЕЛ ЛТД" звернулось до суду з позовом до Чернігівської митниці про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови, в якому просить:
-визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA102000/2025/000038/2 від 28.10.2025 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску (пропуску) товарів UA102020/2025/000085 від 28.10.2025.
Обґрунтовуючи вимоги, позивач вказує на порушення відповідачем у спірних правовідносинах чинного законодавства України на момент їх виникнення, що стало підставою для його звернення до суду.Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Падій В.В. від 04.05.2026 відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується саме на дійсній вартості. За результатами проведеного аналізу документів, поданих разом з МД №25UA102020006413U1 1 було встановлено наступне: в інвойсі від 17.10.2025 № 2824/10/25 відсутні умови оплати коштів за товар. Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, до митного оформлення не надано, а тому неможливо перевірити заявлену митну вартість товару. Відповідно до п.п. 3.1 п. 3 «Базисні умови поставки» контракту від 01.10.2023 № 01/10 поставка товарів здійснюється на умовах CPT м. Чернігів (Україна). Термін CPT «Carriage Paid To» (… named place of destination), або «Фрахт/ перевезення оплачені до» (… назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином, контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Але жодним пунктом контракту від 01.10.2023 № 01/10 не визначено чи включає в себе ціна товарів витрати з транспортування до місця призначення. А тому у митного органу відсутня можливість перевірити декларування цих складових митної вартості в повному обсязі. Крім того, в CMR від 16.10.2025 відсутні умови поставки та не зазначено жодного документу (інвойс, контракт тощо), відповідно до якого відбувається перевезення товару. Також в інвойсі від 17.10.2025 № 2824/10/25 відсутні відомості, які підтверджують обрані умови поставки, а саме: в документі не зазначені умови поставки та вартість доставки до митного кордону України, вартість оцінюваного транспортного засобу не виокремлено, а відтак в митного органу відсутні всі числові значення митної вартості та її складових. Відповідно до п.п. 3.3 п. 3 «Базисні умови поставки» контракту від 01.10.2023 № 01/10 фактичне завантаження і відправка товару проводиться за адресою Interlakenstrasse 68, 3705 Faulensee, Schweiz. Але згідно з графою 4 CMR від 16.10.2025 завантаження товару здійснювалося в іншому місці, відмінному від того, яке вказане в контракті. Враховуючи відсутність усіх складових митної вартості в поданих документах, що може свідчити про викривлення дійсної вартості оцінюваного транспортного засобу та керуючись ч. 3 ст. 53 МК України декларанту було запропоновано надати наступні додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики ідентичних та/або подібних товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, що має відповідні повноваження згідно із законодавством; документи, що підтверджують оплату за товар. Листом декларанта від 27.10.2025 додатково було подано до митниці: копію митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 № 25CH10EXZRS9V3YLN9; платіжну інструкцію від 27.10.2025 № 73 про оплату коштів за товар. Висновок про вартісні характеристики товару надано не було у зв`язку з його відсутністю, про що декларантом повідомлено листом від 27.10.2025. За результатами опрацювання додатково наданих документів посадовою особою митниці було встановлено, що: в копії митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 № 25CH10EXZRS9V3YLN9 відсутня інформація щодо документів, відповідно до яких здійснюється поставка транспортного засобу, а саме: не зазначено номер і дату рахунка-фактури та/або контракту; в платіжній інструкції в іноземній валюті від 27.10.2025 №73 відсутні відмітки банку в таких полях як «Обов`язкові реквізити для НБУ», «Відділ клієнтських рахунків», «Відділ експортно-імпортного контролю», «Сектор переказів» «Казначейство» та інші, які свідчили б про зарахування коштів на рахунок отримувача. До того ж цю платіжну інструкцію оформлено без дотримання вимог Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216 (зі змінами), а саме: вищезазначений документ не містить підпис(и) (власноручний(і)/електронний(і)) відповідальної(их) особи (іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має право розпоряджатися рахунком. Таким чином, митну вартість оцінюваного товару скориговано за резервним методом шляхом прийняття Рішення від 28.10.2025 № UA102000/2025/000038/2 відповідно до наявної у митного органу цінової інформації, з розрахунку 6 300 EUR, що у перерахунку до валюти контракту за курсом валют, який діє на день подання МД № 25UA102020006413U1, становить 5 827,57 CHF.
Представником позивача подана відповідь на відзив на позов, в якій наголошує, що “цінова база даних ЄАІС Держмитслужби” - не може бути визнана джерелом визначення дійсної вартості товару. В свою чергу, документи, що надані позивачем для митного оформлення, надають митному органу можливість впевнитись, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується саме на дійсній вартості.
Представником відповідача подані заперечення на відповідь на відзив на позов, в яких вказує, що при поданні до митного оформлення митної декларації позивачем наданий неповний пакет документів, а саме – не надані платіжні документи та документи про транспортні витрати. Крім того, подані до митного оформлення документи містили недоліки, як от розбіжності щодо місця завантаження товару. При цьому, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень ст. ст. 58 - 63 МК України, їх митна вартість визначається згідно з положеннями ст. 64 МКУ за шостим (резервним) методом та повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Тобто законодавець у цьому випадку відсилає саме до цінової інформації ЄАІС Держмитслужби.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив таке.
Судом встановлено, що відповідно до контракту №01/10 від 01.10.2023 ANGEL TRADE GROUP GMBH (Швейцарія) є продавцем, з однієї сторони, та ТОВ “АВТО-АНГЕЛ ЛТД” (Україна, код ЄДРПОУ 44201630) є покупцем, з іншої сторони. Предметом зазначеного контракту є поставка транспортних засобів.
Згідно рахунку-фактури 2824/10/25 від 17.10.2025 сторонами контракту була узгоджена поставка автомобілю Toyota Auris HSD, номер кузова НОМЕР_1 , рік випуску 2015, объєм двигуна: 1798 (надалі - Товару).
З метою здійснення митного оформлення товарів, позивачем було подано до Чернігівської митниці митну декларацію №25UA102020006413U1 від 27.10.2025 та наступні документи: 
1. Рахунок-фактура № 2824/10/25 від 17.10.2025;
2. Автотранспортна накладна (CMR) б/н від 16.10.2025;
3. Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 11.08.2022;
4. Контракт №01/10 від 01.10.2023; 
5. Інші документи.
Митна вартість товару визначена позивачем (декларантом) згідно зі статтею 57 Митного кодексу України за основним методом (за ціною контракту щодо товарів, які імпортуються), і становила 4500 CHF (швейцарських франків).
Розглянувши пакет документів та враховуючи відсутність усіх складових митної вартості в поданих документах, що може свідчити про викривлення дійсної вартості оцінюваного транспортного засобу митний орган запропонував декларанту надати наступні додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики ідентичних та/або подібних товарів, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, що має відповідні повноваження згідно із законодавством; документи, що підтверджують оплату за товар. Крім того, декларанта повідомлено про те, що він має право за власним бажанням подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.
Листом декларанта від 27.10.2025 додатково було подано до митниці: копію митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 № 25CH10EXZRS9V3YLN9; платіжну інструкцію від 27.10.2025 №73 про оплату коштів за товар, проте висновок про вартісні характеристики товару надано не було у зв`язку з його відсутністю, про що декларантом повідомлено митний орган листом від 27.10.2025.
28.10.2025, за результатами перевірки документів, наданих для підтвердження митної вартості товару, Чернігівською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості № UA102000/2025/000038/2, при цьому визначено кориговану митну вартість в розмірі 5827,57 CHF. 
У графі 33 вказаного рішення зазначено причини здійснення коригування митної вартості, а саме: 
“За результатами її опрацювання встановлено наступне (причини запиту додаткових документів):
1. Відповідно до п. 5 «Умови платежів» контракту від 01.10.2023 No01/10 покупець здійснює оплату за товар як на умовах відстрочення платежу, так і на умовах передоплати. В інвойсі від 17.10.2025 No2824/10/25 відсутні умови оплати коштів за товар. Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів, до митного оформлення не надано, а тому неможливо перевірити їх заявлену вартість. 
2.Відповідно до пп. 3.1 п. 3 «Базисні умови поставки» контракту від 01.10.2023 No01/10 поставка товарів здійснюється на умовах CPT м. Чернігів (Україна). Але жодним пунктом цього контракту не визначено чи включає в себе ціна товарів витрати з транспортування до місця призначення. Також відсутні відомості які підтверджують дані умови поставки, а саме: відсутні в інвойсі від 17.10.2025 No 2824/10/25 вартість товару та виокремлена вартість перевезення. 
3.Відповідно до п.п. 3.3 п. 3 «Базисні умови поставки» контракту від 01.10.2023 No01/10 фактичне завантаження і відправка товару проводиться за адресою Interlakenstrasse 68, 3705 Faulensee, Schweiz. Але згідно з графою 4 CMR від 16.10.2025 року завантаження товару здійснювалося в іншому місці, відмінному від того, яке вказано в контракті. Крім того, в CMR відсутні умови поставки та не зазначено жодного документу (інвойс, контракт тощо), відповідно до якого відбувається перевезення товару. 
4.Здійснено моніторинг комерційних пропозицій щодо вживаних транспортних засобів ідентичних та подібних оцінюваним на ринку провідних країн експортерів та країни придбання. Так, було встановлено, що відповідно до цінової інформації інтернет-ресурсів mobile.de та ooyyo.com вартість легкового автомобіля TOYOTA Auris 2015 року реєстрації, - тип двигуна - бензин/електро , з робочим об`ємом двигуна - 1798 см3 (потужністю 73 кВт становить від 7900 EUR, що є значно вищою та не відповідає рівню вартості, заявленої декларантом.
За результатами опрацювання додатково наданих документів встановлено наступне: 
5. Копії митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 No 25CH10EXZRS9V3YLN9 відсутня інформація щодо документів, відповідно до яких здійснюється поставка транспортного засобу, а саме: не зазначено номер і дату рахунка-фактури та/або контракту
6. В платіжній інструкції в іноземній валюті від 27.10.2025 No73 відсутні відмітки банку в таких полях, як «Обов`язкові реквізити для НБУ», «Відділ клієнтських рахунків», «Відділ експортно-імпортного контролю», «Сектор переказів» «Казначейство» та інші, які свідчили б про зарахування коштів на рахунок отримувача. До того ж платіжну інструкцію в іноземній валюті від 27.10.2025 No73 оформлено без дотримання вимог Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 No216 (зі змінами), а саме: вищезазначений документ не містить підпис(и) (власноручний(і)/електронний(і)) відповідальної(их) особи (іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком.
Проаналізувавши митні оформлення товарів встановлено, що згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби за МД від 22.10.2025 № 25UA204040004289U2 було оформлено товар «Легковий автомобіль марки TOYOTA моделі AURIS, ідентифікаційний номер кузова (VIN) – НОМЕР_3 , загальна кількість місць, включаючи місце водія – 5, призначений для використання по дорогам загального користування, двигун – гібрид без зовн. підзарядки (бензин), об`єм двигуна – 1 798 см3 , потужність двигуна – 73 кВт, тип кузова – комбі, колісна формула – 4x2, календарний рік виготовлення – 2015, бувший у використанні, модельний рік – 2015». Поставка здійснювалася на умовах DAP – UA Рівне. Митну вартість визнано за основним методом за ціною 6 300 EUR.
Митну вартість оцінюваного товару скориговано за резервним методом шляхом прийняття рішення від 28.10.2025 № UA102000/2025/000038/2, відповідно до наявної у митного органу цінової інформації, з розрахунку 6 300 EUR, що у перерахунку до валюти контракту за курсом валют, який діє на день подання МД № 25UA102020006413U1, становить 5 827,57 CHF. 
На підставі вказаного рішення митницею відмовлено декларанту у митному оформленні (випуску) спірного товару, про що оформлена картка відмови від 28.10.2025 № UA102020/2025/000085
Митне оформлення товарів проведено на підставі митної декларації 25UA102020006444U4 від 28.10.2025, з урахуванням коригування митної вартості.
Позивач вважає вищевказані рішення про коригування митної вартості товару та картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів прийнятими з порушенням норм чинного законодавства, а тому звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади та місцевого самоврядування здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.
Вчинення ж державним органом чи органом місцевого самоврядування, їх посадовою особою дій у межах компетенції, але не передбаченим способом, у не передбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.
Обсяг судового контролю в адміністративних справах визначено частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій зазначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.
Відповідно до статей 49, 50 Митного кодексу України (у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Згідно з частиною першою статті 51, частиною першою статті 52 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Як встановлено частиною другою статті 52 Митного кодексу України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій із митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно з частинами першою, другою статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина 5 статті 53 Митного кодексу України).
З аналізу наведених норм вбачається, що положення статті 53 Митного кодексу України містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Дана норма кореспондується з положеннями статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Відповідно до частини третьої статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Частиною п`ятою статті 54 Митного кодексу України передбачено право органу доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
За правилами частини шостої статті 54 Митного Кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно з частинами першою та другою статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Зазначені положення зобов`язують митний орган у рішенні про коригування митної вартості зазначати конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Частинами другою та третьою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Як установлено судом позивачем при здійсненні імпортування товару на митну територію України та на вимогу митного органу, на підтвердження заявленої ним митної вартості товару за ціною контракту, було надано пакет документів, а саме: рахунок-фактура № 2824/10/25 від 17.10.2025; автотранспортна накладна (CMR) б/н від 16.10.2025; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 11.08.2022; контракт №01/10 від 01.10.2023; копію митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 № 25CH10EXZRS9V3YLN9; платіжну інструкцію від 27.10.2025 № 73 про оплату коштів за товар.
Застосовуючи інший метод визначення вартості товару, ніж той, що був обраний позивачем, Чернігівська митниця посилається на той факт, що жодним пунктом контракту не визначено чи включає в себе ціна товарів витрати з транспортування до місця призначення; відсутні в інвойсі від 17.10.2025 No 2824/10/25 вартість товару та виокремлена вартість перевезення; відповідно до п.п. 3.3 п. 3 «Базисні умови поставки» контракту від 01.10.2023 No01/10 фактичне завантаження і відправка товару проводиться за адресою Interlakenstrasse 68, 3705 Faulensee, Schweiz, але згідно з графою 4 CMR від 16.10.2025 завантаження товару здійснювалося в іншому місці, відмінному від того, яке вказано в контракті. Крім того, в CMR відсутні умови поставки та не зазначено жодного документу (інвойс, контракт тощо), відповідно до якого відбувається перевезення товару; здійснено моніторинг комерційних пропозицій щодо вживаних транспортних засобів ідентичних та подібних оцінюваним на ринку провідних країн експортерів та країни придбання. Так, було встановлено, що відповідно до цінової інформації інтернет-ресурсів mobile.de та ooyyo.com вартість легкового автомобіля TOYOTA Auris 2015 року реєстрації, - тип двигуна - бензин/електро , з робочим об`ємом двигуна - 1798 см3 (потужністю 73 кВт становить від 7900 EUR, що є значно вищою та не відповідає рівню вартості, заявленої декларантом; у копії митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 No 25CH10EXZRS9V3YLN9 відсутня інформація щодо документів, відповідно до яких здійснюється поставка транспортного засобу, а саме: не зазначено номер і дату рахунка-фактури та/або контракту; в платіжній інструкції в іноземній валюті від 27.10.2025 No73 відсутні відмітки банку в таких полях, як «Обов`язкові реквізити для НБУ», «Відділ клієнтських рахунків», «Відділ експортно-імпортного контролю», «Сектор переказів» «Казначейство» та інші, які свідчили б про зарахування коштів на рахунок отримувача. До того ж платіжну інструкцію в іноземній валюті від 27.10.2025 No73 оформлено без дотримання вимог Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 No216 (зі змінами), а саме: вищезазначений документ не містить підпис(и) (власноручний(і)/електронний(і)) відповідальної(их) особи (іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком.
Проте суд не погоджується з доводами відповідача з наступних підстав.
Слід зазначити, що відповідно до правил «Інкотермс 2010» за умов СРТ, продавець здійснює поставку товару шляхом його передачі перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Отже поставка товару на умовах СРТ означає, що витрати щодо транспортування (перевезення) товару несе продавець, відповідно ці витрати включені в ціну товару згідно інвойсу.
Суд вважає, що зауваження митниці щодо “місця завантаження і місця відправки товару” не впливає на митну вартість товару та не може свідчити про викривлення дійсної вартості товару, враховуючи здійснення поставки на умовах СРТ відповідно до правил «Інкотермс 2010», оскільки вартість транспортування включається в ціну товару, отже митною вартістю є ціна товару (що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари) і місце відправлення товару не змінює митної вартості товару.
Також відсутність у копії митної декларації країни відправлення від 17.10.2025 No 25CH10EXZRS9V3YLN9 інформації щодо документів, відповідно до яких здійснюється поставка транспортного засобу, а саме: не зазначено номер і дату рахунка-фактури та/або контракту не є підставою для сумніву в тому що поставка фактично відбулась на умовах СРТ, оскільки даний факт підтверджується контрактом. 
Також відповідач піддав сумніву правильність задекларованої митної вартості, посилаючись на здійснений ним моніторинг комерційних пропозицій щодо вживаних транспортних засобів ідентичних та подібних оцінюваним згідно цінової інформації інтернет-ресурсів mobile.de та ooyyo.com вартість, згідно якої вартість легкового автомобіля TOYOTA Auris 2015 року реєстрації, - тип двигуна - бензин/електро , з робочим об`ємом двигуна - 1798 см3 (потужністю 73 кВт становить від 7900 EUR, що є значно вищою та не відповідає рівню вартості, заявленої декларантом; також з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби. При цьому відповідачем зазначено, що за митною декларацією від 22.10.2025 № 25UA204040004289U2 було оформлено товар «ЛЕГКОВИЙ АВТОМОБІЛЬ марки TOYOTA моделі AURIS, ідентифікаційний номер кузова (VIN) - НОМЕР_3 , загальна кількість місць, включаючи місце водія - 5, призначений для використання по дорогам загального користування, двигун - гібрид без зовн. підзарядки (бензин), об`єм двигуна - 1798 см3, потужність двигуна - 73 кВт, тип кузова - Комбі , колісна формула - 4x2, календарний рік виготовлення - 2015, бувший у використанні, модельний рік - 2015.». Поставка здійснювалася на умовах DAP - UA Рівне за основним методом – за ціною договору на рівні 6300 EUR. Отже відповідно до цінової інформації бази даних ЄАІС Держмитслужби вартість аналогічного авто є значно вищою та не відповідає рівню вартості, заявленої декларантом.
Проте суд відхиляє як безпідставні, посилання відповідача на те, що згідно цінової інформації інтернет-ресурсів mobile.de та ooyyo.com вартість аналогічного авто значно вища, оскільки виявлення в ході проведення митного контролю з будь-якого інформаційного ресурсу (інформація з мережі Інтернет) продажу товару, тотожного заявленому до митного оформлення, за ціною вищою, ніж заявлена митна вартість, не є безумовною підставою для визнання недостовірними та неправдивими відомостей щодо митної вартості товару та відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Крім того дані інтернет-ресурсу mobile.de та ooyyo.com повинні оцінюватися в комплексі з поданими декларантом документами. Крім того рівень цін на автомобіль може змінюватися в залежності від якості товару, умов оплати, кон`юнктурної ситуації на ринку тощо. Встановлення митним органом різниці в ціні свідчить про наявність підстав для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції, за якою до митного оформлення пред`явлено товар. Виявлена різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю тотожних товарів згідно з інформаційними ресурсами мережі Інтернет не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників інформаційних ресурсів. 
Аналогічний висновок викладений Верховним судом у постанові від 28.04.2023 у справі № 200/9362/20-а.
Також суд відхиляє як безпідставні, посилання відповідача на те, що в ЄАІС Держмитслужби наявна інформація про те, що рівень митної вартості аналогічного товару, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим, оскільки: отримана з бази даних ЄАІС ДМСУ інформація про митні декларації, на які митний орган посилається при коригуванні митної вартості, не є достатнім доказом ціни, за яку товар було дійсно імпортовано до України, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом. 
Суд зауважує, що матеріали справи таких доказів не містять.
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід урахувати, що ЄАІС не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню. 
Рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.
Відсутність окремих відміток банку в платіжній інструкції в іноземній валюті від 27.10.2025 №73 не є обов`язковими реквізитами згідно Положення про виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216. 
Суд вважає, що платіжна інструкція в іноземній валюті №73 від 27.10.2025 містить всі обов`язкові реквізити, визначені вказаним Положенням. 
Крім того вказана платіжна інструкція містить відмітку банка про виконання платіжної інструкції.
Отже платіжна інструкція не містить розбіжностей, що впливають на визначення митної вартості, а також не містить недостовірних відомостей.
Позиція Верховного Суду з приводу таких самих зауважень митного органу висловлена в постанові Верховного Суду від 05.11.2019 у справі № 820/2147/16: “Посилання митниці на те, що позивачем під час митного оформлення товару було надано платіжні доручення, які не містили відміток банку, а тому не можуть підтверджувати числові значення митної вартості товару, суди обґрунтовано не взяли до уваги, оскільки оплата товару позивачем відбувалася через Клієнт-Банк, а тому платіжні доручення були складені в електронній формі”.
Згідно частини 1 та 2 статті 64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.
Проте відповідачем при визначенні числового значення митної вартості товарів за основу взята інформація з бази даних ЄАІС Держмитслужби, найбільш наближених до оцінюваного товару, що не відповідає вимогам Митного кодексу України. 
За таких обставин суд вважає, що подані декларантом документи у сукупності надавали митному органу можливість перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару, оскільки ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні числові дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товару за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України.
Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною контракту, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.
При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача підлягають стягненню судовий збір у розмірі 2662,40 грн.
Керуючись статтями 139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA102000/2025/000038/2 від 28.10.2025 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску (пропуску) товарів UA102020/2025/000085 від 28.10.2025.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АВТО-АНГЕЛ ЛТД" судовий збір у сумі 2662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) грн 40 коп.
Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. 
Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення. 

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "АВТО-АНГЕЛ ЛТД" (вул. Кільцева, буд. 17, м. Чернігів, 14007, код ЄДРПОУ - 44201630).
Відповідач: Чернігівська митниця (пр-т. Перемоги, буд. 6, м. Чернігів, 14017, код ЄДРПОУ - 43985581)

Суддя В.В. Падій