РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
м. Вінниця
20 липня 2026 р.  Справа № 120/5550/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бошкової Ю.М., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту міського господарства Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, товариство з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-проектне бюро «Архігамма» до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку,
ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов Департаменту міського господарства Вінницької міської ради (далі - позивач) до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача вказав на протиправність висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 09.04.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-02-03-016396-a, а тому, на думку представника позивача, такий висновок слід скасувати.
Ухвалою суду від 28.04.2025 відкрито провадження та вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, товариство з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-проектне бюро «Архігамма».
09.05.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника відповідача надійшов відзив, у якому він просить відмовити у задоволенні позову з підстав того, що під час здійснення моніторингу закупівлі Управлінням виявлено низку порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель.
Зокрема, представник відповідача зазначає, що позивачем неправильно визначено предмет закупівлі, оскільки всупереч вимогам Порядку визначення предмета закупівлі № 708 закупівлю робіт з розроблення проєктно - кошторисної документації оголошено за кодом ДК 021:2015 45230000-8 замість передбаченого для таких робіт коду 71320000-7 «Послуги з інженерного проєктування».
Крім того, відповідач вказує, що тендерна пропозиція ТОВ «Архітектурно-проектне бюро «Архігамма» не відповідала вимогам тендерної документації, оскільки при визначенні вартості проєктних робіт учасником застосовано коефіцієнт К1 = 1,19 всупереч положенням Настанови з визначення вартості проєктних робіт, яка передбачає коефіцієнт 1,00. Незважаючи на це, замовник не відхилив таку пропозицію, чим порушив вимоги абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1178.
Також відповідач зазначає, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу складений відповідно до вимог Порядку № 552, містить належне обґрунтування виявлених порушень та конкретний спосіб їх усунення, а запропонований захід щодо приведення умов договору у відповідність до законодавства, а за неможливості — припинення зобов`язань за договором, відповідає вимогам законодавства та правовим позиціям Верховного Суду. У зв`язку з цим відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить у їх задоволенні відмовити.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-проектне бюро «Архігамма» скористалося правом подати письмові пояснення щодо позову, у якому зазначено про обґрунтованість позовних вимог. 
Розпорядженням керівника апарату суду від 18.03.2026 № 37 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ", у зв`язку із тим, що суддя Яремчук К.О. відповідно до наказу Вінницького окружного адміністративного суду від 27.02.2026 № 004-К виключений зі штату Вінницького окружного адміністративного суду та суддя позбавлений можливості здійснювати розгляд адміністративних справ та нерозглянутих заяв, призначено повторний автоматизований розподіл адміністративних справ та нерозглянутих заяв, переданих на розгляд Протоколом передачі раніше визначеному складу суду, за результатами якого, в порядку, встановленому статтею 31 КАС України, визначено головуючу суддю у цій справі - Бошкову Юлію Миколаївну.
Ухвалою від 23.03.2026 прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/5550/25.
Ознайомившись з наявними матеріалами справи, дослідивши відкриту інформацію, розміщену на офіційному веб-порталі уповноваженого органу у сфері публічних закупівель електронній системі закупівель «Prozorro», суд встановив наступне.
На підставі наказу від 17.03.2025 №20-з Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області проведено моніторинг закупівлі - Розроблення проєктно - кошторисної документації на закупівлю робіт по об`єкту: «Реконструкція каналізаційної насосної станції КНС №1-А по вул. Є. Коновальця, 1 в м. Вінниці», 2503722 UAH, 45230000-8, ДК021, 1, робота.
Підстава здійснення моніторингу: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», із урахуванням вимог Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.
Моніторингом установлено, що замовником під час проведення закупівлі неправильно визначено предмет закупівлі, оскільки закупівлю робіт з розроблення проєктно - кошторисної документації оголошено за кодом ДК 021:2015 45230000-8 замість передбаченого для таких робіт коду 71320000-7 «Послуги з інженерного проєктування», чим порушено вимоги пункту 15 Особливостей та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 708. 
Крім того, встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ «Архітектурно-проектне бюро «Архігамма» не відповідала вимогам тендерної документації, оскільки при розрахунку вартості проєктних робіт застосовано коефіцієнт К1 = 1,19 замість передбаченого Настановою коефіцієнта 1,00. Незважаючи на це, замовник не відхилив тендерну пропозицію такого учасника та уклав із ним договір від 05.03.2025 № 28 на суму 2034700,00 грн, чим, на думку органу державного фінансового контролю, порушив вимоги абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
Вказане відображено у висновку №UA UA-2025-02-03-016396-a від 09.04.2025.
Не погоджуючись із вказаним висновком, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.
Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваного рішення Висновку, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні №2939-XII від 26.01.1993 (далі Закон №2939-XII).
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України Про публічні закупівлі №922-VIII від 25.12.2015 (далі Закон №922-VIII).
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).
Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Статтею 5 Закону №2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIIІ, моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
У свою чергу, за змістом частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина друга статті 8 Закону №922-VIII).
Згідно з частиною третьою статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Частиною четвертою статті 8 згаданого Закону встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
При цьому, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина п`ята статті 8 вказаного Закону).
Відповідно до частин шостої та сьомої статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У справі, яка розглядається, контролюючий орган дійшов висновку, зокрема, про порушення замовником Порядку № 708, а саме неправильно визначив предмет закупівлі.
Так, позивач визначив код предмета закупівлі ДК 021:2015 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, а за висновком відповідача повинен був обрати ДК 021:2015 71320000-7 Послуги інженерного проектування.
Оцінюючи твердження відповідача про вчинення позивачем порушення у цій частині, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону № 922-VIIІ предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
За приписами абзацу першого пункту 15 Особливостей № 1178 предмет закупівлі визначається замовником відповідно до вимог Закону та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708.
Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 708 затверджено Порядок визначення предмета закупівлі, який встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону № 922 із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг.
Пунктом 3 розділу І Наказу № 708 передбачено, що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Водночас за визначенням, наведеним у пункті 21 частини першої статті 1 Закону № 922, послуги - будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, найм (оренда), лізинг, а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт, поточний ремонт з розробленням проектної документації.
Отже, з огляду на імперативні правила визначення предмета закупівлі, встановлені Законом № 922 та Наказом № 708, позивач, як замовник торгів зобов`язаний визначити предмет закупівлі для послуг за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Відповідно до загальних положень Єдиного закупівельного словника ДК 021:2015, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, CPV складається з основного словника і додаткового словника.
Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, своєю чергою, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту.
Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином:
перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y);
перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y);
перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y);
перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y).
Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії.
Дев`ята цифра - контрольна.
Додатковий словник містить більш детальний опис предмету контракту. Він базується на системі абетково-цифрових кодів, яким відповідає формулювання, що може деталізувати характер чи призначення товарів.
Згаданий Єдиний закупівельний словник ДК 021:2015 містить, зокрема, такі класи послуг:
45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь;
71320000-7 Послуги з інженерного проектування.
Аналіз наведених норм свідчить, що визначальним при встановленні предмета закупівлі є не назва об`єкта будівництва, для якого розробляється проєктна документація, а характер предмета закупівлі, який фактично закуповується замовником.
Суд зазначає, що відповідно до тендерної документації та додатку №1 до тендерної документації (проєкту договору) предметом закупівлі є виконання робіт з розроблення проєктно-кошторисної документації на закупівлю робіт по об`єкту: «Реконструкція каналізаційної насосної станції КНС №1-А по вул. Є. Коновальця, 1 в м. Вінниці», а не виконання будівельних чи реконструкційних робіт. При цьому, закупівля не передбачала виконання робіт з реконструкції каналізаційної насосної станції, а стосувалася лише надання комплексу інженерно-проєктних послуг, результатом яких є виготовлення проєктної документації.
Суд звертає увагу, що класифікатор ДК 021:2015 містить окремий клас 71320000-7 «Послуги з інженерного проєктування», який безпосередньо охоплює послуги з розроблення проєктної документації. Натомість код 45230000-8 «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь» стосується безпосереднього виконання будівельних робіт і не може застосовуватись для закупівлі послуг із проєктування.
Суд відхиляє доводи позивача про те, що Порядок № 708 та Порядок № 1082 не визначають механізму застосування коду ДК 021:2015 71320000-7 «Послуги з інженерного проєктування» до закупівлі робіт, адже вирішальним є не те, як замовник назвав закупівлю («роботи» чи «послуги»), а фактичний зміст предмета договору. Як встановлено судом, спірна закупівля передбачала виключно розроблення проєктно-кошторисної документації, тобто виконання інженерно-проєктних робіт без здійснення будівництва чи реконструкції об`єкта. Саме тому найбільш відповідним класифікаційним кодом Єдиного закупівельного словника є 71320000-7 «Послуги з інженерного проєктування», тоді як код 45230000-8 охоплює безпосередньо будівельні роботи та не відповідає фактичному предмету закупівлі.
Крім того, суд враховує положення пункту 12 Особливостей розміщення інформації про публічні закупівлі, відповідно до яких під час розміщення інформації в електронній системі закупівель замовник зазначає, зокрема, назву предмета закупівлі, яка повинна відповідати предмету закупівлі, визначеному відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Порядку № 708. Отже, правильне визначення предмета закупівлі та його коду за Єдиним закупівельним словником є обов`язком замовника, а невідповідність фактичного предмета закупівлі обраному коду свідчить про недотримання встановленого порядку.
За таких обставин суд погоджується з висновком органу державного фінансового контролю про те, що позивачем неправильно визначено предмет закупівлі, а тому висновок відповідача у цій частині відповідає вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», Порядку № 708 та ґрунтується на належному застосуванні положень Єдиного закупівельного словника.
Відтак доводи позивача щодо відсутності порушення при визначенні предмета закупівлі є необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.
Також, у спірному висновку відповідач вказав про порушення абзацу 2 пункту 44 Постанови №1178, а саме замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «Архітектурно - проектне бюро Архігамма» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації (при розрахунку вартості проектної документації товариство не дотрималося вимог пункту 49 Додатку 7 Настанови з визначення вартості проектних, науковопроектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво).
Так, у підпункті 3.3. пункті 3 Розділу 2 «Відомості згідно ст. 22 Закону» тендерної документації визначено, що вартість робіт повинна бути розрахована відповідно до наказу Мінрегіону від 01.11.2021 № 281 (Настанова з визначення вартості проектних, науковопроектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво) та Додатку 2 тендерної документації «Технічна специфікація щодо предмету закупівлі».
Також, пунктом 2.1 Розділу 2 «Якість, умови та порядок виконання робіт» проєкту договору, що є Додатком 1 тендерної документації обумовлено, що виконавець зобов`язується дотримуватись вимог, встановлених ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проєктної документації на будівництво», ДСТУ Б А2.4-4:2009 «Основні вимоги до проєктної та робочої документації», Настанови з визначення вартості проектних, науковопроєктних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво та інших нормативних документів згідно з переліком чинних в Україні нормативних документів в галузі будівництва.
Пунктом 1.1. Розділу I. Настанови передбачено, що вона визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості проектних, науковопроєктних, вишукувальних робіт, а також експертизи проектної документації на будівництво.
Настанова застосовується при визначенні вартості проєктних, науково-проєктних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво на етапах визначення кошторисної вартості зазначених робіт, ціни пропозиції учасника процедури закупівлі, договірної ціни та при проведенні взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт.
Згідно з пунктом 1.2. Розділу І. Настанови визначено, що проектні роботи - це роботи, пов`язані зі створенням проектної документації, що складається з затверджених текстових та графічних матеріалів, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також з кошторисів об`єктів будівництва.
Відповідно пункту 3.1 Розділу ІІІ. Настанови за умови неможливості визначити вартість проектних робіт за розділом ІІ цієї Настанови, кошторисну вартість проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт можливо визначити на підставі показників збірників цін на проектні, науково-проектні і вишукувальні роботи (далі — збірники цін), які мають довідковий характер і можуть використовуватися при визначенні вартості зазначених робіт у будівництві із застосуванням відповідних коефіцієнтів, що наведені у в таблицях 1, 2 додатку 7 та індексів, що наведені у таблиці 3 додатку 7 цієї Настанови.
В окремих випадках вартість проєктних, науково-проєктних, вишукувальних робіт, не врахованих у збірниках цін, зазначених у таблиці 1 додатку 7, обчислюють з використанням відомчих збірників цін із застосуванням індексів, наведених у таблиці 4 додатку 7 цієї Настанови.
Так, моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «Архітектурно-проектне бюро Архігамма» надав договірну ціну № 1, а також кошториси за формою 2-П (файл «Кошторис.pdf»).
Аналізом вищевказаних документів установлено, що учасником ТОВ «Архітектурно-проектне бюро Архігамма» до Кошторису № 5 на проєктні, науково-проєктні, вишукувальні роботи для об`єкту: міський водопровід діаметром до 500 мм довжиною до 100 м включено, зокрема коефіцієнт К1 = 1,19 (позиція № 2).
Водночас, пунктом 49 Додатку 7 (таблиця 1 «Збірники цін на проектні, науково-проектні, вишукувальні роботи») до Настанови передбачено, що для проектних робіт: водопостачання і каналізації поправочний коефіцієнт становить 1,00.
Як встановлено судом, предметом спірної закупівлі є розроблення проєктно-кошторисної документації по об`єкту «Реконструкція каналізаційної насосної станції КНС № 1-А по вул. Є. Коновальця, 1 у м. Вінниці».
Водночас позивач, обґрунтовуючи правомірність застосування коефіцієнта К1 = 1,19, фактично ототожнює окреме проєктне рішення, передбачене у складі комплексної проєктної документації, із самостійним об`єктом проектування.
Суд не може погодитися із таким підходом, оскільки загальними вказівками до розділу 65 Збірника цін на проєктні роботи для будівництва «Міські інженерні споруди і комунікації» затвердженого Мосміськвиконкомом (розпорядження від 31.03.1987 № 790) за погодженням з Держбудом СРСР (лист АЧ-762-615 від 17.02.1987) передбачено, що його положення застосовуються при визначенні вартості проєктування міських доріг, транспортних тунелів, підземних комунікаційних колекторів, водопроводів, каналізації та інших міських інженерних споруд як самостійних об`єктів будівництва.
При цьому, пунктом 2 Загальних вказівок передбачено, що цінами зазначеного розділу, крім іншого, не враховано водопровідні та водопропускні канали і лотки, що свідчить про спеціальний характер цього збірника та обмеженість сфери його застосування виключно тими об`єктами проектування, які прямо ним охоплені.
Натомість у спірних правовідносинах проєктування зовнішньої мережі водопостачання здійснюється виключно як складова проєктної документації на реконструкцію каналізаційної насосної станції та спрямоване на забезпечення функціонування такого об`єкта. Сам по собі факт включення до складу проєктної документації заходів щодо заміни ділянки зовнішньої мережі водопостачання не змінює предмета закупівлі та не свідчить про те, що об`єктом проектування є міський водопровід у розумінні розділу 65 зазначеного Збірника.
Посилання позивача на технічні умови КП «Вінницяоблводоканал» від 22.01.2025 № 2/29 також не спростовують висновків відповідача, оскільки такі технічні умови визначають технічні вимоги до розроблення проектної документації, однак не регулюють питання визначення кошторисної вартості проектних робіт та не встановлюють обов`язковості застосування конкретного збірника цін або відповідного поправочного коефіцієнта.
Крім того, суд враховує, що тендерною документацією замовником встановлено вимогу щодо визначення вартості проєктних робіт відповідно до Настанови з визначення вартості проєктних, науково-проєктних, вишукувальних робіт та експертизи проєктної документації на будівництво. За результатами моніторингу відповідачем встановлено, що при визначенні вартості проєктних робіт учасником застосовано коефіцієнт К1 = 1,19, тоді як відповідно до пункту 49 таблиці 1 Додатка 7 до Настанови для проєктних робіт з водопостачання і каналізації передбачено поправочний коефіцієнт 1,00.
Доводи позивача не містять належного нормативного обґрунтування того, що саме пункт 65 таблиці 1 Додатка 7 до Настанови підлягав застосуванню у спірному випадку, а наведені ним обставини лише підтверджують наявність у складі проектної документації окремого проектного рішення щодо водопостачання, що саме по собі не змінює характеру об`єкта проектування.
За таких обставин суд погоджується з висновком відповідача про те, що тендерна пропозиція ТОВ «Архітектурно-проектне бюро «Архігамма» не відповідала вимогам тендерної документації в частині визначення вартості проектних робіт, а тому замовник, відповідно до вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, був зобов`язаний відхилити таку тендерну пропозицію, однак цього не зробив.
Також суд вважає помилковими доводи позивача про визначення контролюючим органом у оскаржуваному висновку вимог щодо порядку усунення допущених порушень, які суперечать вимогам чинного законодавства та неможливо виконати.
Зокрема, з аналізу положень пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.
Пунктом 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII закріплено, що орган державного фінансового контролю має право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30.08.2024 у справі №480/2102/22 зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.
При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений Законом №922-VIII, а тому орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.
Водночас, реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.
Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.
Як встановлено судом, в оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору у відповідність до вимог законодавства, а у разі неможливості – здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Отже, суд вважає, що контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема "заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення умов договору у відповідність до вимог законодавства, а у разі неможливості – здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів".
При цьому, суд також звертає увагу, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у спірній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на недопущення їх вчинення у подальшому.
З огляду на наведене підстав вважати, що зобов`язальна частина оскаржуваного висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області не відповідає вимогам чинного законодавства в суду не має.
За цих обставин суд вважає, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, а отже є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні.
У відповідності до положень частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що у разі відмови у задоволені позову судовий збір не відшкодовується.
Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -
ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.
Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Інформація про учасників справи:
Позивач: Департамент міського господарства Вінницької міської ради (21050, м. Вінниця, вул. Соборна, буд. 59)
Відповідач: Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, буд. 7)
Третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю "АРХІТЕКТУРНО-ПРОЕКТНЕ БЮРО АРХІГАММА" (вул. Ватутіна, 24, кв. 18, м. Вінниця, код ЄДРПОУ 42396764)

Рішення суду сформовано 20.07.2026.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна