Справа № 525/741/26 
Провадження №3/525/251/2026  
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.07.2026 селище Велика Багачка
Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Прасол Я.В., розглянувши питання про виправлення описки у постанові суду від 11.06.2026 у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
у с т а н о в и л а:
Постановою Великобагачанського районного суду Полтавської області від 11.06.2026 провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрито, у зв`язку з передачею матеріалів прокурору в порядку ст. 253 КУпАП. У тексті постанови судом допущено описку, зазначено місце проживання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності «с. Красногорівка», замість правильної «с. Білоцерківка».
Оскільки положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права кримінального процесуального права та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. 
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 21.07.2020 у справі №521/1074/17.
Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, постанову суду, із яких установлено, що судом допущена описка, через що можуть виникнути сумніви та протиріччя при виконанні постанови суду, приходжу до висновку, що допущена описка є очевидною, враховуючи, що виправлення описки не тягне за собою зміну змісту постанови суду по суті, не погіршує становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вважаю необхідним виправити описку.
Керуючись ст. ст. 283, 294 КУпАП, ст. 379 КПК України,
у х в а л и л а:
Виправити описку у тексті постанови Великобагачанського районного суду Полтавської області від 11 червня 2026 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, зазначивши правильно адресу місця проживання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності «с. Білоцерківка» замість помилково вказаної «с. Красногорівка».
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Прасол 
.