Справа № 367/5905/26
Провадження №3/367/1330/2026

ПОСТАНОВА
Іменем України
13 липня 2026 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Кравчук Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли із Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , головний бухгалтер ТОВ НВО «ЕКОСОФТ», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , -
за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - 
встановив :
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №249/31-00-04-02-04-26 від 29 квітня 2026 року, ОСОБА_1 29 квітня 2026 року о 13 годині 40 хвилин, за адресою: Київська область, м. Ірпінь, вул. Покровська, буд. 1-Ї, порушила встановлений законом порядок ведення податкового обліку з податку на додану вартість, чим порушено частину 1 статті 163-1 КУпАП, на порушення п. 188.1 ст.188, п.198.1, п.198.2, п. 198.3, п.198.6 ст.198, п.201.1 ст. 201, п.89 підр.2 розділу ХХ «Перехідні положення» з урахуванням п.п.14.1.36, п.п. 14.1.185 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу, що встановлено за результатами акту документальної позапланової виїзної перевірки №904/Ж5/31-00-04-02-04-18/3174979 від 29.04.2026.
У судовому засіданні захисник Притула М.В. просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, вказуючи про те, що ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ» вчинив у відповідності до норм Податкового кодексу України та жодним чином не завищив показників рядка 10.1 (колонка Б) Декларації на 49 649, 67 гривень, оскільки включило до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі зареєстрованих податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Також зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення було складено у той же день, що і акт про результати документальної позапланової перевірки ТОВ «НВО «Екософт», що є передчасним, оскільки акт не є рішенням податкового органу , що може бути оскаржене, у разі незгоди платника податків та у подальшому скасоване.
Заслухавши захисника, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.
Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до вчинення правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.
Відповідно до вимог статей 245,251,252,280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Диспозицією ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Норма частини 1 статті 163-1 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КупАП.
Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Однак, посадові особи ДПС при складанні протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1КУпАП щодо ОСОБА_1 зазначеної норми не дотрималися.
Зокрема, згідно протоколу про адміністративне правопорушення №249/31-00-04-02-04-26 від 29 квітня 2026 року, ОСОБА_1 29 квітня 2026 року о 13 годині 40 хвилин, за адресою: Київська область, м. Ірпінь, вул. Покровська, буд. 1-Ї, порушила встановлений законом порядок ведення податкового обліку з податку на додану вартість, чим порушено частину 1 статті 163-1 КУпАП, на порушення п. 188.1 ст.188, п.198.1, п.198.2, п. 198.3, п.198.6 ст.198, п.201.1 ст. 201, п.89 підр.2 розділу ХХ «Перехідні положення» з урахуванням п.п.14.1.36, п.п. 14.1.185 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу, що встановлено за результатами акту документальної позапланової виїзної перевірки №904/Ж5/31-00-04-02-04-18/3174979 від 29.04.2026.
Однак, протокол про адміністративне правопорушення не містить суті адміністративного правопорушення, а лише містить посилання на положення Податкового кодексу України.
Аналогічні положення містить Інструкція з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджена наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016 року(далі - Інструкція).
Зокрема, відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції, при викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено.
Також до Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.
Між тим, протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не відповідає зазначеним вище вимогам закону.
Відповідно до статті 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.
Тобто, при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.
Суд розглядає справу в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення, тому важливим є зміст цього документу, зокрема, викладення обставин вчиненого правопорушення.
Так, згідно зі ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.
Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.
Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.
Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п. 110 рішення ЄСПЛ у справі «Компанія «Вестберга таксі Актіеболаг» та Вуліч поти Швеції (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden №36985/97).
ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «… суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становить порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)» (справи «Малофєєв проти Росії», рішення від 30.05.2013 року та «Карелін проти Росії», заява №926/08, рішення від 20.09.2016 року).
Разом з цим, перевіркою матеріалів справи в ході розгляду встановлено, що протокол по адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містить суті правопорушення, тобто не зазначено, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складено протокол, таким чином, протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали не містять необхідних відомостей, які б підтверджували «поза розумним сумнівом» вчинення нею дій, передбачених ч.1 ст.163-1 КУпАП. 
Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку встановлення відсутності складу адміністративного правопорушення.
Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд вважає за необхідне провадження у справі закрити на підставі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Керуючись, ст.ст. 40-1, 283-285 КУпАП, суддя –
постановив:
Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу даного адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя      Ю.В.Кравчук