РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)
"15" вересня 2026 р. | Справа № 405/3500/26
| Провадження № 2/390/1424/26

Кропивницький районний суд Кіровоградської області у складі головуючої судді Підгірської Г.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Свеа Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення 64 370,00 гривень,

ВСТАНОВИВ:
ТОВ «Свеа Фінанс» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 64 370,00 гривень.
Позовні вимоги мотивує тим, що 10.06.2024 між ТОВ «Селфі кредит» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 1560002, за яким відповідач належним чином не виконав свої кредитні зобов`язання.
20.01.2025 між ТОВ «Селфі кредит» та ТОВ «Свеа фінанс» було укладено договір факторингу № 01.02-01/25, відповідно до умов якого до ТОВ «Свеа Фінанс» перейшло право грошової вимоги до відповідача за кредитним договором № 1560002 від 10.06.2024.
Звернення до суду зумовлене непогашенням відповідачем на погоджених умовах наявної заборгованості.

Ухвалою суду від 07.07.2026 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.
Позивач в судові засідання 29.07.2026 і 14.09.2026 не з`явився, однак попередньо подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Водночас не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач в судові засідання 29.07.2026 і 14.09.2026 також не з`явився, повідомлений про дати, час та місце розгляду справи належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи за його відсутності, відзиву не подав.
Справа розглядається відповідно до статей 280-281 ЦПК України, в порядку заочного розгляду, за формою спрощеного провадження, з повідомленням (викликом) сторін, на підставі наявних доказів.
Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом частин четвертої і п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом частин четвертої і п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Справа розглядається відповідно до статей 280-281 ЦПК України, в порядку заочного розгляду, за формою спрощеного провадження, з повідомленням (викликом) сторін, на підставі наявних доказів.
Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом частин четвертої і п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі.
Згідно зі статтею 3 Закону України «Про електрону комерцію», електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Відповідно частини першої статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Враховуючи положення частини першої статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа.
Також, згідно з частиною першою та другою статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
З врахуванням викладеного, лише наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх.
За змістом частини першої статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис».
Статтею 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.
Також, згідно з статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію», передбачено поняття «підпис у сфері електронної комерції». Так, якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: - електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; - електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; - аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.
Згідно з статтею 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Відповідно до статті 640 ЦК України, договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.
Згідно зі статтею 642 ЦК України, відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною.
Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Судом встановлено, що 10.06.2024 між ТОВ «Селфі кредит» та ОСОБА_1 укладено договір про надання споживчого кредиту № 1560002, за умовами якого позикодавець надав відповідачу грошові кошти на умовах зворотності, строковості і платності. Договір підписано електронним підписом позичальника шляхом використання одноразового ідентифікатора «A876», надісланого на надані ним засоби зв`язку, тобто укладення між сторонами правочину підтверджено належними та допустимими доказами.
Подібний за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.01.2021 у справі №524/5556/19.
Відповідно до положень договору, сума позики становить 15 000,00 грн, кредит надається строком на 350 днів. Денна процентна ставка становить 1,5%.
Кредитні кошти в сумі 15 000,00 грн зараховано ОСОБА_1 в безготівковій формі на платіжну картку № НОМЕР_1 , що підтверджується інформацією, наданою ТОВ «Пейтек».

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
За змістом частини першої статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно зі статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до статті 611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно з частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
У зв`язку з неналежним виконанням відповідачкою своїх зобов`язань за кредитним договором, у неї виникла заборгованість.
20.01.2025 між ТОВ «Селфі кредит та ТОВ «Свеа Фінанс» було укладено договір факторингу № 01.02-01/25, відповідно до якого ТОВ «Селфі кредит»  відступило, а ТОВ «Свеа Фінанс» набуло право вимоги за первинними договорами, в розмірі заборгованостей, визначеними в реєстрі боржників. В тому числі за даним договором факторингу ТОВ «Свеа Фінанс» набуто право вимоги за заборгованістю ОСОБА_1 за кредитним договором № 1560002 від 10.06.2024.
Відповідно до статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). 
Згідно зі статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав.
Отже, внаслідок укладення договору факторингу від 20.01.2025 № 01.02-01/25 ТОВ «Свеа Фінанс» набуло статусу нового кредитора/стягувача за кредитним договором № 1560002 від 10.06.2024.

Як вбачається із розрахунку заборгованості за договором про надання споживчого кредиту № 1560002 від 10.06.2024, ОСОБА_1 порушив визначені умови кредитного договору.
Позивач зазначає, що загальний розмір заборгованості відповідача за кредитним договором становить 64 370,00 грн, а саме:
?заборгованість за кредитом – 15 000,00 гривень;
?заборгованість за нарахованими за 225 днів процентами – 41 875,00 гривень;
?пеня – 7 495,00 грн.
Відповідно до поданого розрахунку заборгованості за договором № 1560002 від 10.06.2024 у якості виконання договору відповідачем було перераховано на рахунок позивача 8 530,00 грн.
Однак суд не погоджується з таким розрахунком процентів.
Позивач не звернув уваги, що Законом України № 3498-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» внесено зміни до Закону України «Про споживче кредитування».
З урахуванням наведених змін за змістом частини п`ятої статті 8 Закону України «Про споживче кредитування» максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати 1 %.
Розділ IV "Прикінцеві та перехідні положення" доповнено пунктом 17 такого змісту: тимчасово, протягом 240 днів з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", установити, що максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати протягом перших 120 днів - 2,5 %; протягом наступних 120 днів - 1,5 %.
Закон № 3498-IX набрав чинності 24.12.2023.
Для кредитних договорів, укладених після цієї дати, встановлено перехідний період, протягом якого максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати: протягом перших 120 днів - 2,5 %; протягом наступних 120 днів - 1,5 %, тобто:
до 22.04.2024 – максимальна ставка 2,5% на день;
з 23.04.2024 до 20.08.2024 – 1,5% на день;
з 21.08.2024 – 1% на день;
Отже, оскільки між сторонами договір про надання споживчого кредиту № 1560002 від 10.06.2024 укладено після 24.12.2023, він підпадає під наведені обмеження.
З урахуванням законодавчо встановленого максимального порогу денної процентної ставки, нараховані проценти за строк 225 днів включно не можуть перевищувати 39 150,00 грн (15 000,00 грн * 1,5 % * 72 дні (період до 21.08.2024) + 15 000,00 грн * 1,0 % * 153 дні (період після 21.08.2024)).
Щодо нарахування штрафу/пені, відповідно до пункту 18 розділу Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Зважаючи на наведену норму і триваючий воєнний стан нараховані ТОВ «Свеа Фінанс» штрафні санкції у період дії воєнного стану підлягають списанню кредитодавцем.
Отже, загальна сума заборгованості не може перевищувати 15 000,00 грн (основна сума боргу) + 39 150,00 грн (проценти) ? 8 530,00 грн (сплачена сума) = 45 620,00 грн.
Доказів належного виконання кредитних зобов`язань чи контррозрахунку відповідач на час розгляду справи суду не надав.
Враховуючи вищевикладене та те, що ОСОБА_1 порушив взяте на себе зобов`язання щодо повернення кредиту та сплати процентів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в повній мірі обґрунтовані, а тому позов у цій справі слід задовольнити.
Зважаючи на предмет спору, позивач сплатив судовий збір в розмірі 2 662,40 гривень, який згідно з пунктом 3 частини другої статті 141 ЦПК України присуджується у разі часткового задоволення позову – на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки, позов задоволено на 70,87 % з ОСОБА_1 на користь позивача потрібно стягнути 1 886,88грн.
На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 13, 76-81, 89, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, 526, 530, 549, 624, 626, 638, 1049, 1054 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Свеа Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення 64 370,00 грн задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Свеа Фінанс» 45 620 (сорок п`ять тисяч шістсот двадцять) грн 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Свеа Фінанс» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 886 (одна тисяча вісімсот вісімдесят шість) грн 88 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.
Учасники справи:
позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю «Свеа Фінанс», юридична адреса: м. Київ, вул. Іллінська, 8, ЄДРПОУ 37616221; 
відповідач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя        Г.О. Підгірська