ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 500/1643/26
28 липня 2026 року | м.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді Баб`юка П.М. розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Бучацької окружної прокуратури Тернопільської області в інтересах держави до Товстенської селищної ради Чортківського району Тернопільської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
ВСТАНОВИВ:
Виконувач обов`язків керівника Бучацької окружної прокуратури звернувся в інтересах держави (далі - позивач) до суду з позовом до Товстенської селищної ради Чортківського району Тернопільської області (далі - відповідач), в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Товстенської селищної ради щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населених пунктів селища Товсте, сіл: Ангелівка, Буряківка, Ворвулинці, Гиньківці, Головчинці, Дорогичівка, Королівка, Кошилівці, Лисівці, Литячі, Нагоряни, Нирків, Поділля, Попівці, Рожанівка, Садки, Свершківці, Слобідка, Солоне, Устечко, Хмелева, Шипівці, Шутроминці на території Товстенської територіальної громади;
- зобов`язати Товстенську селищну раду відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів селища Товсте, сіл: Ангелівка, Буряківка, Ворвулинці, Гиньківці, Головчинці, Дорогичівка, Королівка, Кошилівці, Лисівці, Литячі, Нагоряни, Нирків, Поділля, Попівці, Рожанівка, Садки, Свершківці, Слобідка, Солоне, Устечко, Хмелева, Шипівці, Шутроминці на території Товстенської територіальної громади.
В обгрунтування позову зазначає, що станом на даний час нормативна грошова оцінка земель на території селища Товсте не проведена та Товстенською селищною радою не вживаються належні та достатні заходи до оновлення (актуалізації) нормативної грошової оцінки земель. Наведене свідчить про порушення інтересів держави у сфері земельних відносин та спричиняє ненадходження коштів до місцевого бюджету у вигляді, зокрема, плати за землю (земельного податку та орендної плати). При цьому, питання проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є надзвичайно важливим та актуальним, оскільки покликане вирішити питання наповнення місцевих бюджетів та покращити економічну стабільність територіальних громад. Товстенською селищною радою упродовж тривалого часу не здійснено належних та достатніх дій і заходів з оновлення нормативної грошової оцінки земель вищезазначеного населеного пункту, чим допущено протиправну бездіяльність.
Ухвалою судді від 24.03.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.
06.04.2026 до суду від Товстенської селищної ради надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог та вказує, що Товстенська селищна рада як орган місцевого самоврядування територіальної громади, що охоплює 26 населених пунктів, набула повноважень лише наприкінці 2020 року. Зазначає, що посилання позивача на те, що нормативно грошова оцінка земельних ділянок мала бути оновлена у 2018– 2019 роках (через 5 років після попередньої оцінки 2013-2014 роки), не можуть бути адресовані Товстенській селищній раді, оскільки на той час Товстенська територіальна громада у нинішньому складі не існувала, а сільські ради, що увійшли до її складу, були самостійними суб`єктами.
Наголошує на тому, що період фактичної діяльності Товстенської селищної ради з моменту формування територіальної громади до початку повномасштабної збройної агресії становив лише один рік та три місяці. Зазначений строк є об`єктивно недостатнім для одночасного розроблення та оновлення землевпорядної документації для всіх 26 населених пунктів, що увійшли до складу громади. У цей період пріоритетним завданням новоствореного органу місцевого самоврядування було забезпечення базової життєдіяльності громади: фінансування закладів освіти, охорони здоров`я та першочергових заходів із благоустрою, що відповідає вимогам бюджетного законодавства щодо раціонального використання ресурсів.
Також представник відповідача зазначає, що рішенням сесії Товстенської селищної ради від 18 березня 2026 року № 5243 "Про надання дозволу на виготовлення технічної документації по визначенню нормативної грошової оцінки земельних ділянок" було надано дозвіл на виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель для всіх населених пунктів громади. Це рішення охоплює повний перелік із 26 населених пунктів. На виконання вищезазначеного рішення селищною радою укладено договір № 1-А/26 від 26 березня 2026 року на розробку технічної документації з нормативної грошової оцінки с. Поділля Чортківського району Тернопільської області.
09.04.2026 представник відповідача надіслав через підсистему електронний суд відповідь на відзив, просив позов задовольнити із підстав наведених у позовній заяві.
Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.
Головне управління Держгеокадастру у Тернопільській області листом від 06.02.2026 № 10-19-0.7-538/2 повідомило Товстенську селищну раду про необхідність оновлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок 24 населених пунктів Товстенської селищної територіальної громади, до яких належать селище Товсте та села Ангелівка, Буряківка, Ворвулинці, Гиньківці, Головчинці, Дорогичівка, Королівка, Кошилівці, Лисівці, Литячі, Нагоряни, Нирків, Поділля, Попівці, Рожанівка, Садки, Свершківці, Слобідка, Солоне, Устечко, Хмелева, Шипівці та Шутроминці. У зазначеному листі також вказано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок 22 із цих населених пунктів була розроблена у 2013 році, а ще двох населених пунктів — у 2011 та 2014 роках.
З метою отримання інформації щодо фактичних дій органу місцевого самоврядування у сфері оновлення нормативної грошової оцінки земель, Бучацька окружна прокуратура звернулася до Товстенської селищної ради із запитом від 12.02.2026 № 53/2-516ВИХ-26 про надання відомостей щодо вжитих заходів з розроблення та затвердження технічної документації з повторної нормативної грошової оцінки земель 24 населених пунктів територіальної громади.
У відповідь на вказаний запит Товстенська селищна рада листом від 23.02.2026 № 03-12/536 повідомила, що заходи щодо розроблення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів територіальної громади не здійснювалися у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та суттєвим обмеженням фінансових ресурсів місцевого бюджету, що, за твердженням ради, унеможливило фінансування відповідних робіт.
Матеріали справи містять договір № 1-А/26 від 26.03.2026, укладений Товстенською селищною радою на розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Поділля Чортківського району Тернопільської області, укладення якого здійснено на виконання зазначеного рішення селищної ради.
Вважаючи таку бездіяльність протиправною, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до частини 3 статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Спеціальним законом, яким визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді є Закон України "Про прокуратуру" від 14.12.2014 №1697-VII (далі - Закон №1697-VII).
Відповідно до ч.1 ст.24 Закону №1697-VII право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Відповідно до частин 3, 4 статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.
У Рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.
Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99).
Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України Про прокуратуру.
Таким чином, суд вважає, що інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 19 вересня 2019 року у справі № 815/724/15, від 17 жовтня 2019 року у справі № 569/4123/16-а.
Так, згідно з ч.3 ст.23 Закону №1697-VII прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
2) у разі відсутності такого органу.
Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє зробити висновок, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.
У позовній заяві позивач зазначає про те, що має місце порушення інтересів держави, оскільки відповідачем не вживаються передбачені законом заходи для оновлення нормативної грошової оцінки земель с. Верхній Лужок на території Стрілківської сільської ради, у зв`язку з чим, місцевий бюджет втрачає кошти (зокрема у вигляді земельного податку та орендної плати за землю), які надходили б у більшому розмірі у разі актуалізації (оновлення) нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, та могли бути використані на задоволення потреб громади. Таким чином, бездіяльність відповідача, яка виразилась у невжитті заходів до актуалізації нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с. Верхній Лужок на території Стрілківської сільської ради, призводить до надходження до місцевого бюджету плати за землю (земельного податку, орендної плати) у меншому розмірі, ніж міг би бути у випадку проведення повторної нормативної грошової оцінки.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що прокурором у позовній заяві обґрунтовано наявність інтересів держави на захист яких подано відповідну позовну заяву.
Згідно з п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.
Статтею 33 цього ж Закону до відання виконавчих органів рад віднесено, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель.
Земельним кодексом України (далі ЗК України) також визначено повноваження органів місцевого самоврядування у галузі земельних відносин.
Відповідно до пункту "а" та "к" статті 12 ЗК України, до повноважень сільських, селищних, міських рад належить розпорядження землями територіальних громад, а також вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.
Статтею 201 ЗК України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.
Згідно з пунктом 19 частини першої статті 64 Бюджетного кодексу України, до доходів загального фонду бюджету сільських, селищних, міських територіальних громад належать місцеві податки та збори, що сплачуються (перераховуються) згідно з Податковим кодексом України.
Відповідно до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі ПК України), плата за землю це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Базою оподаткування платою за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації (пункт 271.1 статті 271 ПК України).
Пунктом 289.1 статті 289 ПК України також передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Суд окремо звертає увагу на норму пункту 271.2 статті 271 ПК України, яка визначає, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Це підкреслює необхідність завчасного та послідовного планування місцевими радами робіт з оновлення оцінки.
Закон України "Про оцінку земель" від 11.12.2003 №1378-IV (далі Закон № 1378-IV) визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.
Згідно зі статтею 3 Закону № 1378-IV, об`єктами оцінки земель є, зокрема, територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин.
Статтею 4 цього Закону визначено, що оцінка земель проводиться на основі принципів законності, єдності методологічного простору, а також безперервності процесу оцінки земель.
Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва тощо.
Статтею 15 Закону №1378-IV передбачено, що підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Статтею 18 Закону №1378-IV установлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться:
розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років;
розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.
Таким чином, нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років. Зазначена правова норма не містить альтернативних варіантів тлумачення чи можливості відкладення таких робіт на невизначений строк.
Порядок та методологія проведення оцінки додатково врегульовані Методикою нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №1147.
Згідно з пунктом 19 вказаної Методики, за результатами проведення оцінки складається технічна документація, датою оцінки є дата, зазначена в ній.
Частиною першою статті 23 Закону №1378-IV закріплено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Згідно з частиною четвертою цієї ж статті, рішення рад щодо технічної документації набирають чинності у строки, встановлені пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.
З наведеного висновується, що законодавцем встановлено прямий та безальтернативний обов`язок органів місцевого самоврядування щодо забезпечення проведення, фінансування та своєчасного затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів із періодичністю не рідше одного разу на 5-7 років. Цей законодавчий обов`язок є гарантією захисту економічних інтересів держави та територіальної громади, оскільки він покликаний забезпечити актуальність та економічну обґрунтованість бази оподаткування (плати за землю), а отже стале, справедливе та повноцінне наповнення місцевих бюджетів. Невиконання або тривале ігнорування вказаного обов`язку становить протиправну бездіяльність, яка прямо порушує публічні фінансові інтереси.
Судом встановлено, що останню нормативну оцінку земель, які було перелічено у листі Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області листом від 06.02.2026 № 10-19-0.7-538/2 було проведено у 2011, 2013 та 2014 роках відповідно.
Отже, на час звернення прокуратури та виникнення спірних правовідносин нормативна грошова оцінка зазначених земельних ділянок не відповідала вимогам законодавства щодо періодичності її проведення та підлягала оновленню.
Суд критично оцінює доводи відповідача про те, що прийняття рішення Товстенської селищної ради від 18.03.2026 № 5243 та укладення договору від 26.03.2026 № 1-А/26 свідчать про відсутність бездіяльності. Зазначені дії були вчинені лише після отримання інформації Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області та звернення прокуратури щодо необхідності оновлення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів громади. Самі по собі такі дії не спростовують факту невиконання відповідачем протягом тривалого часу покладеного на нього законом обов`язку щодо забезпечення проведення нормативної грошової оцінки земель та не усувають наслідків допущеної бездіяльності.
При цьому суд зазначає, що прийняття рішення про надання дозволу на виготовлення технічної документації та укладення договору по окремому населеному пункту свідчать лише про початок реалізації відповідних заходів, а не про їх проведення (затвердження), та не змінюють правової оцінки бездіяльності відповідача, яка є предметом спору.
Також суд відхиляє посилання відповідача на відсутність достатнього фінансового забезпечення як на підставу невиконання покладених на нього законом повноважень. Обов`язок щодо забезпечення проведення нормативної грошової оцінки земель прямо покладений на орган місцевого самоврядування, а обмеженість бюджетних ресурсів сама по собі не звільняє його від виконання визначених законом повноважень. Натомість своєчасне проведення нормативної грошової оцінки земель є одним із механізмів формування дохідної частини місцевого бюджету, оскільки саме її результати використовуються для визначення розміру плати за землю.
Наведене зумовлює висновок суду про невиконання відповідачем покладеного на нього положеннями Закону №1378-IV обов`язку, а відтак заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до частини першої статті 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову повністю.
Відповідно до приписів статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Оскільки, позивач не надав доказів понесення таких судових витрат, суд не має підстав вирішувати питання про їх розподіл.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Визнати протиправною бездіяльність Товстенської селищної ради щодо непроведення відповідно до вимог Закону України "Про оцінку землі" нормативної грошової оцінки земель населених пунктів селища Товсте, сіл: Ангелівка, Буряківка, Ворвулинці, Гиньківці, Головчинці, Дорогичівка, Королівка, Кошилівці, Лисівці, Литячі, Нагоряни, Нирків, Поділля, Попівці, Рожанівка, Садки, Свершківці, Слобідка, Солоне, Устечко, Хмелева, Шипівці, Шутроминці на території Товстенської територіальної громади.
Зобов`язати Товстенську селищну раду відповідно до вимог Закону України "Про оцінку землі" забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів селища Товсте, сіл: Ангелівка, Буряківка, Ворвулинці, Гиньківці, Головчинці, Дорогичівка, Королівка, Кошилівці, Лисівці, Литячі, Нагоряни, Нирків, Поділля, Попівці, Рожанівка, Садки, Свершківці, Слобідка, Солоне, Устечко, Хмелева, Шипівці, Шутроминці на території Товстенської територіальної громади. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Повне судове рішення складено 28 липня 2026 року.
Реквізити учасників справи:
позивач:
- Бучацька окружна прокуратура Тернопільської області (місцезнаходження: вул. Міцкевича, 10А, м. Бучач, Чортківський р-н, Тернопільська обл., 48402, код ЄДРПОУ: 0291009822); 
відповідач:
- Товстенська селищна рада Чортківського району Тернопільської області (місцезнаходження: вул. Українська, 84, с-ще Товсте, Чортківський р-н, Тернопільська обл., 48630, код ЄДРПОУ: 02045722); 
Головуючий суддя Баб`юк П.М.