ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

13 липня 2026 року	Справа №160/1959/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В. 
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить: наказ виконуючого обов`язки начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Павлютіна Юрія Миколайовича №1-дс від 15.01.2026 року, про накладання дисциплінарного стягнення у вигляді – зауваження на Головного державного інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім) рису, бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Горб Олену Станіславівну, визнати як протиправний та скасувати.
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №1-дс від 15.01.2026 року, про накладання дисциплінарного стягнення не відповідає нормам матеріального права, має суперечності й протиріччя і ухвалений в супереч законодавчо встановленого порядку притягнення осіб (державних службовців) до дисциплінарної відповідальності. 
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 року відкрито провадження у справі №160/1959/26, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1,2 ст.257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Головне управління ДПС у Дніпропетровській області у відзиві на позовну заяву вважає позовні вимоги необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню з огляду на таке.
В період перебування на посаді позивач відповідно до вимог п. 1, 2, 4 ч.1 ст. 28 Закону №1700-VII не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, не повідомлено не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вона дізналася про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника. 
Посилання позивача на те, що вона не впливає і не могла вплинути на підприємство ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» під час адміністрування даного платника по ПДВ в межах виконання своїх функціональних обов`язків, є необґрунтованими. Оскільки, самої лише обставини, що близька особа (мати) позивача здає в оренду власну земельну ділянку і отримує дохід від надання даного майна в оренду ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія», є достатньою для констатації існування потенційного конфлікту інтересів.
Ухвалою суду від 02.04.2026 продовжено процесуальний строк розгляду справи на розумний строк , достатній для всебічного та повного розгляду справи. 

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.

22.03.2024 ОСОБА_1 - позивач подала щорічну декларацію за 2024 рік. У графі 2.2. «Інформація про членів сім`ї суб`єкта декларування» задекларовано: «мати – ОСОБА_2 », в графі 11 « Доходи, в тому числі подарунки» задекларовано: Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровська агропромислова компанія» , вид доходу - дохід від надання майна в оренду, інформація щодо особи, яка отримала дохід, мати – ОСОБА_2 .
Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 21.11.2024 №790-0 ОСОБА_1 було переведено на посаду головного державного інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім) рису, бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з 25.11.2024 року.
Листом від 04.12.2025 №28653/7/99-00-14-03-01-07 Східне управління Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби Украйни повідомило Головне управління ДПС, що в ході відпрацювання корупційних ризиків, визначених Антикорупційною програмою Державної податково служби України на 2023-2025 року, затвердженої наказом ДПС від 10.04.2023 № 221, та на виконання вимог наказу від 26.04.2022 № 200 «Про затвердження Положення про Департамент з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби Украйни» першим слідчим відділом Східного управління Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби Украйни встановлено наявність не врегульованого протягом визначеного статтею 28 Закону України від 14.10.2024 року № 1700-VII « Про запобігання корупції» (зі змінами) терміну потенційного конфлікту інтересів у головного державного інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім) рису, бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 , обумовленого приватним інтересом, а саме отриманням близькою особою (мати) ОСОБА_2 доходу від надання майна в оренду ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870).
На підставі листа Східного управління Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби Украйни від 04.12.2025 №28653/7/99-00-14-03-01-07, 08.12.2025 року заступником начальника управління юридичних осіб ГУ ДПС – начальником відділу аналітичної роботи подано доповідну записку № 22549/04-36-04-01-07 від 08.12.2025 щодо можливого порушення позивачем вимог ст. 28 Закону № 1700-VII.
Тобто, в період перебування на посаді, позивачем не врегульовано протягом визначеного ст. 28 Закону №1700-VII терміну потенційного конфлікту інтересів обумовленого приватним інтересом, а саме отриманням близькою особою (мати) ОСОБА_2 доходу від надання майна в оренду ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870).
25.11.2025 позивачем подано своєму керівнику повідомлення про потенційний конфлікт інтересів (№21708/04-36-04-12-07), в якому повідомлено про можливість виникнення конфлікту інтересів, а саме отримання її близькою особою (мати) ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_1 ) доходу від надання власної земельної ділянки в оренду ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870).
На підставі доповідної записки керівнику ГУ ДПС від 25.11.2025 №21709/04-36-04-12-07 підготовлено наказ «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_3 » від 26.11.2025 № 1031, відповідно до якого ОСОБА_1 , як головного державного інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім) рису, бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, усунуто від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішень чи участі у його прийнятті стосовно ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870); визначено іншу особу підпорядкованого підрозділу, яка буде здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства розгляд та прийняття рішень, вчинення дій стосовно ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870); забезпечено інформування позивача про прийняте рішення.
Наказом ГУ ДПС від 09.12.2025 № 143-дп порушено дисциплінарне провадження відносно позивача, утворено Дисциплінарну комісію, якій доручено здійснити дисциплінарне провадження.
18.12.2025 позивачем подано голові Дисциплінарної комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області письмові пояснення в рамках дисциплінарної справи. 
Позивач зазначила про відсутність у неї як у державного службовця потенційного конфлікту інтересів, та повідомила, що вона не впливала і не могла вплинути на підприємство ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870) під час адміністрування даного платника по ПДВ в межах виконання своїх функціональних обов`язків.
Дисциплінарною комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 09.01.2026 року на ім`я в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області складено подання №468/143-дп/04-36-04-ДК, в якому вказано, що за результатами розгляду дисциплінарної справи комісією зроблено висновок про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, визначеного п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII від 10.12.2015 року «Про державну службу», (зі змінами) щодо невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів держаної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівника, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме встановлено наявність не врегульованого протягом визначеного ст. 28 Закону №1700-VII терміну потенційного конфлікту інтересів ОСОБА_1 , обумовленого приватним інтересом, а саме отриманням близькою особою (мати) ОСОБА_2 доходу від надання майна в оренду ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» (код ЄДРПОУ 30011870) та рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.
Наказом В.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.01.2026 року № 1-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» застосовано до головного державного інспектора відділу податків і зборів юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім) рису, бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Горб Олени, дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 66 Закону України №889.
Не погоджуючись з наказом відповідача, вважаючи його протиправним, позивач за захистом своїх порушених прав і інтересів з відповідним позовом звернувся до суду.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також визначено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Правовідносини, що склались між сторонам по справі врегульовані, зокрема, Законом України від 10.12.2015 № 889-VIII «Про державну службу» (Закон №889 VIII), ст.1 якого визначає, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
За визначенням у ч. 2 ст. 1 Закону № 889-VIII, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Відповідно до ст. 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Як визначено ч.1 ст.8 названого Закону, державний службовець зобов`язаний:
1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;
2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;
3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;
4) з повагою ставитися до державних символів України;
5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;
6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;
7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);
8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;
9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;
10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;
11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;
12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;
13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (ч. 1 ст. 64 Закону №889-VIII).
За ч. 1 ст. 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарним проступком є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п.5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII).
Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:
1) зауваження;
2) догана;
3) попередження про неповну службову відповідність;
4) звільнення з посади державної служби.
Частиною 2 ст. 66 Закону №889-VIII встановлено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.
За ч. 3 цієї статті у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
Водночас врахуванню підлягають обставини, що пом`якшують або обтяжують дисциплінарну відповідальність.
Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків (ч. 1 ст. 67 Закону №889-VIII).
Згідно з ч. 2, 3 ст. 67 Закону №889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:
1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;
3) високі показники виконання службових завдань;
4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;
5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Як вбачається з дисциплінарної справи позивача, її дії свідчать про дисциплінарний проступок відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII щодо невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів держаної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівника, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме позивачем не було врегульовано потенційного конфлікту інтересів ОСОБА_1 , обумовленого приватним інтересом, а саме отриманням близькою особою (мати) ОСОБА_2 доходу від надання майна в оренду ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» у строк визначений ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (Закон №1700-VII).
Наказом Державної податкової служби України №52 від 02.09.2019, затверджені Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, пунктом 3.6 розділу 3 яких , покладено на працівників обов`язок вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватись вимог фінансового контролю.
На державних службовців поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», щозакріплено в ч. 5 ст. 5 Закону № 889-VIII.
Частиною 1 ст. 1 Закону №1700-VII визначено:
- корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;
- корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей;
- потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;
- приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
Головне управління ДПС у Дніпропетровській області дійшло висновку, що несвоєчасне повідомлення позивачем щодо врегулювання потенційного/реального конфлікту інтересів є порушенням вимог ст. 28 Закону №1700-VII. 
Фактично позивач була притягнута за бездіяльність, оскільки несвоєчасно повідомила інформацію керівнику.
Відповідач вказує, що визначальною ознакою потенційного конфлікту інтересів є те, що відповідний приватний інтерес «може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій», тобто – вплив має не фактичний та здійснений характер, а ймовірний, вірогідний характер. В свою чергу система запобігання корупції спрямована на недопущення та припинення існування в т.ч. ситуацій, в яких правопорушення може бути скоєно, оскільки йдеться про усунення умов для корупції.
Відповідно до п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.
Згідно ч. 1 ст. 27 Закону № 1700-VІІ, особи, зазначені у пункті 1 частини 1 статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Особи, які претендують на зайняття посад, зазначених у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомити керівництво органу, на посаду в якому вони претендують, про працюючих у цьому органі близьких їм осіб.
Частиною 1 ст. 28 Закону №1700-VII на осіб, зазначених у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, покладено обов`язок:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі – Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Згідно з методичними рекомендаціями «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», наданих Національним агентством з питань запобігання корупції від 21.10.2022 № 13, роз`яснено, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними.
За п. 1.6. розділу І Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5 дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
Пунктом 2.4. розділу ІІ Методології проведення антикорупційної експертизи визначено, що дискреційні повноваження мають такі ознаки:
1) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд оцінювати юридичний факт (фактичний склад), внаслідок чого можуть виникати, змінюватись або припинятись правовідносини;
2) дозволяють на власний розсуд обирати одну із декількох запропонованих у нормативно-правовому акті, проекті нормативно-правового акта форм реагування на цей юридичний факт;
3) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд вибирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації;
4) дозволяють органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) обрати форму реалізації своїх повноважень - видання нормативного або індивідуально-правового акта, вчинення (утримання від вчинення) адміністративної дії;
5) наділяють орган (особу, уповноважену на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення;
6) надають можливість органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) на власний розсуд визначати спосіб виконання управлінського рішення, у тому числі передавати виконання прийнятого рішення підлеглим особам, іншим органам державної влади та місцевого самоврядування, встановлювати строки і процедуру виконання.
Відповідач вказує, що до основних посадових обов`язків позивача, згідно посадової інструкції , входить: - забезпечення контролю за своєчасністю подання податкової звітності по податку на додану вартість; - забезпечення достовірності та повноти нарахування та сплати податку на додану вартість; - проведення камеральних перевірок, аналізу реєстрів проведених камеральних перевірок щодо виявлення порушень вимог законодавства з питань адміністрування податку на додану вартість, контроль за надходженням до бюджету донарахованих сум за результатами камеральних перевірок податкової звітності по податку на додану вартість; - складання протоколів про адміністративні правопорушення, застосування штрафних(фінансових) санкцій по податку на додану вартість; опрацювання заяв платників податків про повернення помилково та /або надмірно оплачених грошових зобов`язань по податку на додану вартість.
Матеріали справи не містять доказів, що позивач перебував в умовах суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень по відношенню до ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія», від якого за надання власної земельної ділянки в оренду, її мати, отримує дохід.
Верховний Суд при аналізі поняття конфлікту інтересів у розумінні Закону №1700-VII у постанові від 23.12.2020 у справі №826/15347/17 вказав, що поняття потенційного конфлікту інтересів, включає в себе поняття неупередженості та об`єктивності при вчиненні чи не вчиненні певних дій під час виконання повноважень. При цьому поняття потенційного конфлікту інтересів значно ширше і потребує з`ясування інших ознак, а саме, наявності у особи приватного інтересу.
Потенційний конфлікт інтересів - це конфлікт інтересів, який може виникнути в майбутньому. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.
Верховний Суд наголосив на тому, що потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три елементи.
Перший елемент - це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент - це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент - це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.
При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідач не вказав, в чому полягав потенційний конфлікт інтересів позивача, не проаналізував усі три елементи потенційного конфлікту інтересів, фактично висновок базується на припущеннях суб`єкта владних повноважень, а не реальних доказах.
Крім того, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону «Про запобігання корупції» обов`язок державного службовця повідомити керівника про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався про наявність такого конфлікту, має на меті забезпечення вжиття керівником заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів підлеглої особи шляхом прийняття відповідного рішення у дводенний строк. Момент, коли державний службовець дізнався про наявність у нього конфлікту інтересів, має бути зумовлений об`єктивними обставинами, за яких у сфері його службових повноважень виникає приватний інтерес або приватні інтереси перетинаються зі службовими повноваженнями. Водночас, Закон прямо не вказує на форму такого повідомлення, у якій державний службовець має донести інформацію про конфлікт інтересів до керівника, та не передбачає порядок обліку таких повідомлень в державному органі.
Відповідач, приймаючи спірний наказ про застосування дисциплінарного стягнення, а також, обґрунтовуючи свої заперечення проти позову, не зазначив та не навів жодного випадку розгляду та вирішення питання щодо реалізації та здійснення такої реалізації позивачем своїх службових повноважень за посадою стосовно ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія» , не надав суду будь-яких належних доказів існування таких обставин при проходженні позивачем державної служби в органах податкової служби.
Суд вважає, що позивач, виконуючи свої службові повноваження державного службовця, реалізація яких не стосувалася ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія», не перебував в умовах суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, тобто, не перебував в умовах конфлікту інтересів, визначеного Законом України «Про запобігання корупції».
Відсутність у позивача конфлікту між приватним інтересом та службовими повноваженнями і сферою їх реалізації, за таких обставин не утворює порушення ним вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» , висновок про допущення якого слугував підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та винесення оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення.
Поряд з цим, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.
У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.
Відповідно до частин 1 і 2 ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 , затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження , яким визначено процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (Порядок №1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Частинами 1 і 2 ст.74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Верховний Суд у постанові від 03.10.2024 у справі № 260/5092/23 виснував, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи, що відповідають вимогам частини другої статті 73 Закону № 889-VIII і бути належним чином обґрунтованим.
Висновок дисциплінарної справи не підтверджує порушення позивачем пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», в частині не врегулювання потенційного конфлікту інтересів, що вказує на відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку..
Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку порушення вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», вимог п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889, що виразився в не врегулюванні потенційного конфлікту інтересів по ТОВ до ТОВ «Дніпропетровська агропромислова компанія»», від якого за надання власної земельної ділянки в оренду, її мати, отримує дохід. 
Оскільки, судом встановлено відсутність факту дисциплінарного проступку зі сторони позивача, питання дотримання відповідачем строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не досліджується.
Згідно ч. 1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Приписами ст.90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторона, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду із даним позовом було сплачено судовий збір у сумі 1331,20 грн., що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції №20 від 23.01.2026. 
Суд, керуючись положеннями ст. 139 КАС України, враховуючи задоволення позову вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь позивача судовий збір у сумі 1331,20 грн.
Керуючись ст. ст. 139, 243-246, 250, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17- А , м.Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) про визнання протиправним та скасування наказу – задовольнити.
Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №1-дс від 15.01.2026 року про накладання дисциплінарного стягнення у вигляді – зауваження на Головного державного інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб у класі вирощування зернових культур (крім) рису, бобових культур і насіння олійних культур управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області - Горб Олену Станіславівну. 
Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17- А , м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у 1331 (одна тисяча триста тридцять одна) грн. 20 коп.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона