Справа № 309/1766/24
Провадження № 1-кп/309/104/24

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2026 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області 
у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 
прокурора ОСОБА_3 
потерпілої ОСОБА_4 
обвинуваченого ОСОБА_5 
захисника ОСОБА_6 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №12024071050000734 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.118 КК України,-  
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Хустського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження №12024071050000734 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.118 КК України.
Стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який за ухвалами Хустського районного суду продовжувався, останній раз - строком по 22 серпня 2026 року.
В судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на 2 місяці, поклавши на нього наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; не залишати місце постійного проживання – будинок АДРЕСА_1 , у період з 23 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин наступного дня; утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт /паспорти/ для виїзду за кордон чи інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, строком на два місяці.
В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 клопотання прокурора підтримала.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_7 заперечували щодо задоволення клопотання прокурора та просили обрати обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід в виді особистого зобов`язання.
Заслухавши думки прокурора, потерпілої, обвинуваченого та його захисника, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 
1/переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 
2/знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 
3/незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 
4/перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 
5/вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. 
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. 
Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.
Згідно ст.178 КПК України: при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 
1/вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 
2/тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 
3/вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 
4/міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 
5/наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 
6/репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7/майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 
8/наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 
9/дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 
10/наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 
11/розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12/ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно з ч.2 ст.181 КПК України: домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно з ч.1 ст.194 КПК України: під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 
1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 
2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 
3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК: кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Суд, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.118 КК України. 
Під час розгляду клопотання суд враховує також те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, його вік та стан здоров`я, наявність у нього постійного місця проживання, наявність постійної роботи, він є приватним підприємцем, позитивну характеристику за місцем проживання та наявність у нього на утриманні неповнолітньої дитини, яка має хронічну хворобу та потребує постійного лікування.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.118 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до двох років. Вказане правопорушення відповідно до класифікації кримінальних правопорушень, визначеної ст.12 КК України, віднесено до категорії нетяжких злочинів.
Продовжуючи застосування такого виду запобіжного заходу як домашній арешт, суд виходить з того, що на сьогоднішній день продовжують існувати ризики, визначені ст.177 КПК України, оскільки обвинувачений з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від суду та незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадження. 
Разом з тим, суд, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, з урахуванням пред`явленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, у зв`язку з тим, що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри, наявність якої потребує забезпечення не лише прав обвинуваченого, але й високих стандартів охорони загальносуспільних інтересів, особу обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні, наявність ризиків переховування від органу досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу, свідків, доходить висновку про наявність підстав для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час з 23 - 00 до 05 - 00 години. Також на обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України: слід покласти наступні обов`язки: у визначений час не залишати місце постійного проживання; прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон чи інші документи, що дають прав на виїзд з України і в`їзд в Україну строком на два місяці.
Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, суд виходить із того, що згідно обвинувального акту він зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ст.198 КПК України: за результатами розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Заперечення сторони захисту не спростовують висновків суду, зроблених на підставі наданого до суду обвинувального акту.
Керуючись ст.131-132, 176-178, 181, 186, 193-194, 369, 372, 376 КПК України, суд 
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту 
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, без застосування засобів контролю на строк два місяця - з 22 серпня 2026 року по 22 жовтня 2026 року. 
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:
1/прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
2/не залишати місце постійного проживання – будинок АДРЕСА_1 , у період з 23 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин наступного дня;
3/утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні;
4/здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт /паспорти/ для виїзду за кордон чи інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, строком на два місяці.
Ухвалу про продовження ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту надіслати для виконання до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та надіслати для виконання до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області, зобов`язавши останніх негайно поставити на облік обвинуваченого і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_8 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала оскарженню не підлягає. 
Повний текст ухвали виготовлено 24 серпня 2026 року , о 10-00. 

Суддя Хустського 
районного суду:  ОСОБА_1