Справа № 185/7821/24
Провадження № 2/185/1414/26
З А О Ч Н Е 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2026 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді: Бондаренко В.М.,
за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,
розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні у місті Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Павлоградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про виключення відомостей про особу батька з актового запису про народження дитини,

В С Т А Н О В И В 

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Павлоградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про виключення відомостей про особу батька з актового запису про народження дитини, в якому просить суд виключити відомості про його батьківство з актового запису № 843, зареєстрованого 29 грудня 2022 року Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . 
Позиція позивача
В обґрунтування позову позивач посилався на те, що він з відповідачкою перебувають у шлюбі, та він записаний батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відповідачка - матір`ю дитини. Проте, у позивача виникли сумніви щодо біологічного походження дитини, так як народження дитини відбулось через 6 місяців після укладення шлюбу. Шлюбні відносини між ними припинилися та він звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. Крім того, відповідно до дослідження Медико-генетичного центру «МАМА ПАПА» № 42997-45971 від 05.07.2024, його ймовірність батьківства щодо дитини становить 0%, передбачуваний він, як біологічний батько дитини виключається. У зв`язку з наведеним позивач вимушений звернутися до суду з цим позовом.
Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 серпня 2024 року було відкрито провадження по справі у порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2025 року, за клопотанням позивача, призначено по справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи «Дніпропетровської обласної ради» щодо з`ясування батьківства відносно малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 вересня 2025 року поновлено провадження у вищезазначеній цивільній справі.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 грудня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд. 
У судове засідання позивач ОСОБА_1 , його представник – адвокат Кошарна С.С. не з`явилися, відповідно до поданої заяви, просили розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять суд їх задовольнити на підставах та доводах, зазначених у позові. 
Відповідачка ОСОБА_2 у судові засідання не з`являлась, була повідомлена належним чином про розгляд справи, надала суду через засоби поштового зв`язку заяву про визнання позову, без необхідності проведення у справі молекулярно-генетичної експертизи, проте, у нотаріальному порядку її не засвідчила, що ставить під сумнів її волевиявлення, яке повинно бути належним чином засвідчено.
Представник третьої особи Павлоградського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений щодо розгляду справи, причини не явки суду не відомі. 
Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно. 
Фактичні обставини, встановлені судом
Матеріалами справи встановлено, що сторони по справі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 11.07.2022 Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 648 від 11.07.2022, який розірваний рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08 листопада 2024 року (справа № 185/7774/24).
У шлюбі сторін народився ІНФОРМАЦІЯ_1 малолітній ОСОБА_3 та його батьками записані: ОСОБА_1 (батько), ОСОБА_4 (мати), відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 29.12.2022 Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 843 від 29.12.2022.
З позову вбачається, що народження дитини відбулось через 6 місяців після укладення шлюбу, що стало підставою для сумнів позивача щодо батьківства відносно малолітнього ОСОБА_3 . 
В обґрунтування позову, позивачем надане суду дослідження Медико-генетичного центру «МАМА ПАПА» № 42997-45971 від 05.07.2024, за результатами цього дослідження, яке було проведено між батьком та дитиною шляхом аналізу STR-локусів ДНК, ймовірність батьківства становить 0%, передбачуваний батько виключається, як біологічний батько тестованої дитини, що є не неналежним доказом в розумінні ЦПК України. 
Норми права, які застосував суд, та висновки
Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 5 СК України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (частини друга і третя статті 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Відповідно до частини 1 статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно із частинами 1, 2 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може гуртуватися на припущеннях.
Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства.
При вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька.
Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства («KALACHEVA v. RUSSIA» (Калачева проти Російської Федерації), № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року).
У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 399/1029/15-ц (провадження № 61-14438св18) зазначено, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази. Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (за наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини. Для визначення спірного батьківства необхідна присутність ймовірного батька і дитини для проведення забору вихідного біологічного матеріалу. За відсутності біологічного матеріалу хоча б однієї зі сторін провести дослідження неможливо.
Для вирішення спору, судом була призначена судова молекулярно-генетична експертиза, проведення якої доручено КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи «Дніпропетровської обласної ради».
Відповідно до статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Як вбачається з ухвали суду про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, відповідно до ст. 109 ЦПК України, сторони по справі були попереджені про наслідки не явки, без поважних причин, для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. 
Проте, як вбачається з листа КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» за вих. № 520 від 29.07.2025, для проведення цієї експертизи, до медичного закладу ОСОБА_2 , разом з дитиною, 30.06.2025 та 28.07.2025 не з`являлася, а тому, ухвала суду від 22 квітня 2025 року про призначення експертизи, була повернута до суду, без виконання. 
Аналізуючи зазначену норму процесуального закону, можна дійти висновку, що нею законодавець встановив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі у експертизі. Важливим у такому випадку є встановлення ухилення осіб як умисних дій, внаслідок чого неможливо проведення експертизи для з`ясування відповіді на питання, яке для них має значення, наслідком чого може бути визнання судом факту для з`ясування якого була призначена експертиза, або відмова у його визнанні.
З системного аналізу норм законодавства та матеріалів справи, судом встановлено, що відповідачка була обізнана про проведення експертизи 30.06.2025 та 28.07.2025, проте не з`явилася для забору біологічних зразків, що свідчить про її ухилення від проведення зазначеної експертизи з метою встановлення істини у справі. 
Нез`явлення відповідачки, разом з дитиною до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи свідчить про її небажання отримати точні висновки щодо походження дитини на спростування доводів позивача про те, що він не є біологічним батьком дитини. 
Матеріали справи не містять доказів на підтвердження поважності підстав, які перешкоджали відповідачці з`явитися до експертної установи для забору відповідних зразків її та дитини. Вказані дії та її бездіяльність призвели до неможливості проведення експертизи, тому суд приходить до висновку, що відповідачкою не спростовані належними та допустимими доказами доводи позивача про те, що він не є біологічним батьком дитини. 
За таких обставин, враховуючи відсутність в матеріалах справи доказів, які достовірно підтверджують батьківство позивача щодо малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в їх сукупності, вважаю, що позовні вимоги позивача про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.
При подачі позову позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 1 211,20 грн, відповідно до квитанції № пн8133 від 15.07.2024, який підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 280-284, 352, 354, 355, суд –

У Х В А Л И В:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Павлоградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про виключення відомостей про особу батька з актового запису про народження дитини - задовольнити у повному обсязі.
Виключити із актового запису № 843 про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , зареєстрованого 29 грудня 2022 року Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), відомості про батька дитини – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця міста Шахтарськ, Донецької області, громадянина України.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_4 , понесені судові витрати по справі, а саме суму сплаченого судового збору у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп. 
Копію судового рішення надіслати до Павлоградського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України для відома.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. 
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. 
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач – ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 .
Відповідач – ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 .
Третя особа - Павлоградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Центральна, буд. 47, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 42928276. 

Суддя В.М. Бондаренко