Справа №522/10028/24
Провадження №2/522/1107/26
УХВАЛА
18 травня 2026 року         м. Одеса
Приморський районний суд міста Одеси у складі:
головуючої – судді Косіциної В.В.;
розглянувши на підставі наявних матеріалів питання про повернення на стадію підготовчого провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Споживчого товариства «СУЗІР`Я БУДОВА», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-СИСТЕМА», Споживчого товариства «СУЗІР`Я ПЛЮС», Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективного підприємства "БУДОВА" та Товариства з обмеженою відповідальністю "БАУБУД" про визнання права власності, визнання майнових прав, зобов`язання вчинити певні дії, визнання недійсними додаткових угод, визнання недійсними пункту договору та за зустрічним позовом Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України до ОСОБА_1 та Споживчого товариства «СУЗІР`Я БУДОВА» про визнання договору недійсним та питання про прийняття заяви про зміну предмету позову,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Споживчого товариства «СУЗІР`Я БУДОВА», Товариства з обмеженою відповідальністю «УВГП-СИСТЕМА», Споживчого товариства «СУЗІР`Я ПЛЮС», Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України, Колективного підприємства "БУДОВА" та Товариства з обмеженою відповідальністю "БАУБУД" про визнання права власності, визнання майнових прав, зобов`язання вчинити певні дії, визнання недійсними додаткових угод, визнання недійсними пункту договору та за зустрічним позовом Південного управління капітального будівництва Міністерства оборони України до ОСОБА_1 та Споживчого товариства «СУЗІР`Я БУДОВА» про визнання договору недійсним та питання про прийняття заяви про зміну предмету позову.
Судове засідання по справі призначено на 18 травня 2026 року.
02 грудня 2026 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача – адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про повернення на стадію підготовчого провадження у справі. Заява мотивована тим, що після закриття підготовчого провадження у справі було закінчено будівництво об`єкту, а відтак, для отримання права власності на такий об`єкт нерухомості інвестор має трансформувати свої майнові права у власність шляхом державної реєстрації речових прав на цей об`єкт. Заявник вказує, що введення об`єкта будівництва в експлуатацію дають позивачу підстави для уточнення (зміни_ предмету позовних вимог, шляхом зміни позовної вимоги про визнання майнових прав на вимогу про визнання права власності. Проте, вчинити вказану процесуальну дію на стадії розгляду справи по суті не вбачається за можливе.
У судове засідання, призначене на 18 травня 2026 року учасники справи у судове засідання – не з`явилися, хочу були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового прийнято рішення здійснити розгляд заяви за відсутності сторін, на підставі доказів, наявних в матеріалах справи.
Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Відповідно до ч.2 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.
Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові КЦС ВС від 05.10.2022 № 204/6085/20 вказано, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими. Зазначена правова позиція також викладена у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21.
У п.3 с.2 ст.197 ЦПК України вказано, що у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.
Тобто, вирішення питання про уточнення позовних вимог (збільшення або зменшення розміру позовних вимог) може відбуватися виключно на стадії підготовчого засідання.
Враховуючи вищенаведене, з метою проведення всіх підготовчих дій, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, вчинення яких можливе лише на стадії підготовчого провадження, суд приходить до висновку про необхідність повернення до стадії підготовчого провадження.
02 грудня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача – адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про зміну предмету позову, у якій позивач просив прийняти її до розгляду та викласти позовні вимоги в наступні редакції:
- визнати за позивачем право власності на об`єкт інвестування, а саме: місце для паркування №226 у будинку АДРЕСА_1 згідно договору асоційованого членства у споживчому товаристві;
- зобов`язати СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» виконати у повному обсязі умови договору асоційованого членства у споживчому товаристві;
- зобов`язати ТОВ «УВГП СИСТЕМА» виконати умови договору про спільну діяльність від 29 серпня 2016 року №1/Г-19, укладеного з СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «БАУБУД» у повному обсязі; 
- визнати недійсною додаткову угоду від 11.12.2019 року №3, додаткову угоду від 25.01.2024 року №4 та додаткову угоду від 01.03.2024 року №5 до договору про спільну діяльність від 29.08.2016 року, укладеного між СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «УВГП-СИСТЕМА»; 
- визнати недійсним п.5.2.2. Договору про спільну діяльність від 26.01.2024 року №1/Г-19, укладеного між ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС».
02 лютого 2026 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача – адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про уточнення позовних вимог в частині ідентифікації машиномісця, у якій заявниця просила прийняти вказану заяву до розгляду та викласти позовні вимоги в наступній редакції:
- визнати за позивачем право власності на об`єкт інвестування, а саме: місце для паркування №226 у будинку АДРЕСА_1 згідно договору асоційованого членства у споживчому товаристві; 
- зобов`язати СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» виконати у повному обсязі умови договору асоційованого членства у споживчому товаристві;
- зобов`язати ТОВ «УВГП СИСТЕМА» виконати умови договору про спільну діяльність від 29 серпня 2016 року №1/Г-19, укладеного з СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «БАУБУД» у повному обсязі; 
- визнати недійсною додаткову угоду від 11.12.2019 року №3, додаткову угоду від 25.01.2024 року №4 та додаткову угоду від 01.03.2024 року №5 до договору про спільну діяльність від 29.08.2016 року, укладеного між СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «УВГП-СИСТЕМА»; 
- визнати недійсним п.5.2.2. Договору про спільну діяльність від 26.01.2024 року №1/Г-19, укладеного між ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС».
Будь-яких заперечень з приводу прийняття вказаних заяв до суду – не надходило.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя статті 49 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що «зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 
1) заміна одних позовних вимог іншими;
2) доповнення позовних вимог новими; 
3) вилучення деяких із позовних вимог; 
4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. 
Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті».
Верховний Суд зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог.
Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні у ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.
ВС неодноразово наголошував на тому, що лише до закінчення підготовчого засідання позивачі можуть збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підставу позову.
З матеріалів справи вбачається, що підставою позову є договір асоційованого членства у споживчому товаристві, тоді як предметом позову, є зокрема, визнання майнових прав. Зміна предмету позову в частині визнання майнових прав на визнання права власності на думку суду жодним чином не призведе до зміни одночасно і предмету і підстав позову, оскільки, єдиною підставою позову в цій частині буде виступати договір асоційованого членства в споживчому товаристві.
Тому, враховуючи те, що заяви відповідають формі та змісту, визначеному ЦПК України та волі сторін, суд приходить до висновку про прийняття заяв представника позивача - адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про зміну предмету позову.
На підставі зазначеного, керуючись ст. 189, 200, 260, 261 ЦПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Повернутися до розгляду справи №522/10031/24 (провадження №2/522/1108/26) на стадію підготовчого провадження.
Прийняти до розгляду заяву представника позивача за первісним – адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про зміну предмету позову від 02 грудня 2025 року.
Прийняти до розгляду заяву представника позивача за первісним – адвоката Дімітріу Вікторії Валеріївни про уточнення позовних вимог в частині ідентифікації машиномісця та викласти позовні вимоги у наступній редакції:
- визнати за позивачем право власності на об`єкт інвестування, а саме: місце для паркування №226 у будинку АДРЕСА_1 згідно договору асоційованого членства у споживчому товаристві; 
- зобов`язати СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» виконати у повному обсязі умови договору асоційованого членства у споживчому товаристві;
- зобов`язати ТОВ «УВГП СИСТЕМА» виконати умови договору про спільну діяльність від 29 серпня 2016 року №1/Г-19, укладеного з СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «БАУБУД» у повному обсязі; 
- визнати недійсною додаткову угоду від 11.12.2019 року №3, додаткову угоду від 25.01.2024 року №4 та додаткову угоду від 01.03.2024 року №5 до договору про спільну діяльність від 29.08.2016 року, укладеного між СТ «СУЗІР`Я БУДОВА» та ТОВ «УВГП-СИСТЕМА»; 
- визнати недійсним п.5.2.2. Договору про спільну діяльність від 26.01.2024 року №1/Г-19, укладеного між ТОВ «УВГП-СИСТЕМА» та СТ «СУЗІР`Я ПЛЮС»;
- здійснити розподіл судових витрат.
Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали для подання до суду відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. 
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву відповідача для подання відповіді на відзив у відповідності до вимог статті 179 Цивільного процесуального кодексу України.
Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь у відповідності до вимог статті 180 Цивільного процесуального кодексу України.
Призначити проведення підготовчого судового засідання на 02 червня 2026 року на 10 год. 40 хв. у залі суду № 224 у приміщенні суду за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33 
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).
Ухвала є остаточною та оскарженню окремо від рішення суду – не підлягає.

Суддя          Косіцина В.В.