Справа №:755/18544/23
Провадження №: 2/755/274/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"15" квітня 2026 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі: 
головуючого судді - Катющенко В.П.
при секретарі - Мовчан А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Олена Олександрівна, ОСОБА_2 , про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, - 
В С Т А Н О В И В :
Позивачка, ОСОБА_1 , звернулась до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд: визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входить об`єкт нерухомого майна - квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Інших спадкоємців за законом крім позивача немає. Остання в межах визначеного законодавством шестимісячного строку звернулася до ПН КМНО Кравець О.О. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на відповідну частку від належної померлому квартири. Однак, ПН КМНО Кравець О.О. було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що спадкоємицею не надано правовстановлюючий документ на спадкове майно, який підтверджує право власності померлого. В той же час, позивачка не може надати підтверджуючі документи у зв`язку з тим, що вони відсутні, як і відсутні будь-які інші документи, що підтверджують право власності на квартиру. В постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріусом вказано, що відповідно до інформаційної довідки КВ-№ 17542, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське бюро технічної інвентаризації» від 29.08.2022 власником квартири є ОСОБА_4 . Відповідно до Інформації з ДРРПНР, зареєстроване право власності на вищевказаний об`єкт відсутнє. Окрім того, позивачкою було додатково подано: свідоцтво про народження спадкодавця, свідоцтво про смерть ОСОБА_4 , витяг Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу. Але відповідно до пошуків щодо наявних заведених спадкових справ за померлою ОСОБА_4 за спадковим реєстром відсутні записи, що унеможливлює підтвердження фактичного прийняття спадщини ОСОБА_3 після смерті його матері ОСОБА_4 . З огляду на викладене позивачка звернулась до суду з даним позовом про визнання права власності на спадкове майно.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 19.12.2023 відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25.01.2024 задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець Олени Олександрівни належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 31/2022, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
29.01.2024 від представника відповідача КМР - Городок Б.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання просила ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника.
21.02.2024 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округ Кравець О.О. на виконання ухвали суду про витребування доказів надійшла спадкова справа № 31/2022, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
14.03.2024 від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 надійшла заява про витребування доказів та клопотання про залучення третьої особи.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11.04.2024 задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про залучення до участі у справі третьої особи та залучено до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 .
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11.04.2024 задоволено заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про витребування доказів та витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» інформацію про те: кому належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та копію правовстановлюючих документів на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
17.05.2024 на виконання ухвали суду про витребування доказів, надійшла відповідь з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації».
20.06.2024 до суду від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи (на вимогу суду).
25.04.2025 на виконання ухвали суду про витребування доказів, надійшла відповідь з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації».
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 28.05.2025 задоволено заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 та витребувано у: Державній міграційній службі України інформацію про місце реєстрації ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 станом на 15.06.2008 та про місце реєстрації ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 станом на 15.06.2008; у Десятій київській державній нотаріальній конторі інформацію про те чи заводилась спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 , а у разі оформлення спадщини - інформацію про спадкоємців після смерті останньої.
19.06.2025 на виконання ухвали суду про витребування доказів, надійшла відповідь з Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України.
30.06.2025 на виконання ухвали суду про витребування доказів, надійшла відповідь з Десятої Київської державної нотаріальної контори.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04.09.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
03.02.2026 від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 надійшла заява, у якій остання просила розглядати справу без її участі, додатково зазначила що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити.
06.02.2026 від третьої особи ПН КМНО Кравець О.О. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.
В судове засідання сторони не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. З огляду на викладене суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що позивачем у справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується паспортом громадянина України № НОМЕР_1 від 29.05.2018 (т.1, а.с.24-25, 69).
ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 та її батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження від серії НОМЕР_2 (т.1, а.с.26, 72).
ОСОБА_9 та ОСОБА_7 28.04.2018 зареєстрували шлюб у Рубіжанському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, про що складено актовий запис № 60. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_1 (т.1, а.с.73).
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 09.08.2022, яке видано повторно Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (т.1, а.с.28, 74). Вказане також підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00036489771 від 12.08.2022 (т.1, а.с.75-76).
З огляду на викладене убачається, що позивачка є дочкою померлого ОСОБА_3 .
Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За вимог статті 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
В силу частин 1, 5 статті 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
За приписами частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
12.08.2022 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець О.О. із заявою про прийняття спадщини, після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.1, а.с.68).
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 69742865 від 12.08.2022, за параметрами запиту ОСОБА_3 у Спадковому реєстрі інформація відсутня (т.1, а.с.80).
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 69742866 від 12.08.2022, за параметрами запиту ОСОБА_3 у Спадковому реєстрі інформація відсутня (т.1, а.с.81).
12.08.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець О.О. заведено спадкову справу № 69574279 (у нотаріуса - № 31/2022) щодо померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 69743136 (т.1, а.с.82).
16.05.2023 ОСОБА_2 , яка діє, як опікун в інтересах малолітнього ОСОБА_7 , звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець О.О. із заявою про прийняття спадщини за законом, у якій повідомила, що син померлого ОСОБА_7 прийняв спадщину згідно закону та не відмовився від неї (т.1, а.с.91).
Так, судом встановлено з матеріалів спадкової справи, що 29.04.2010 ОСОБА_3 та ОСОБА_11 зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 71, що підтверджується повним витягом № 00039695665 від 16.05.2023 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (т.1, а.с.96-97).
ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 та його батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 19.01.2013, що видане повторно Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києва (т.1, а.с.93). Вказане підтверджується також повним витягом № 00039694990 від 16.05.2023 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (т.1, а.с.94-95).
Тобто, ОСОБА_7 є рідним сином ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З посвідчення № НОМЕР_5 виданого ОСОБА_2 вбачається, що вона згідно з рішенням виконавчого комітету Лубенської міської ради від 27.06.2012 № 168 призначена опікуном над малолітньою дитиною, позбавленою батьківського піклування, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (т.1, а.с.92).
З вимоги державного виконавця від 12.10.2022 № 83595 вбачається, що в провадженні Дніпровського ВДВС у місті Києві ЦМУ МЮ перебуває виконавче провадження № 40501836 від 25.10.2023 з примусового виконання виконавчого листа № 539/136/13 виданого Лубенським міськрайонним судом 26.02.2013 про стягнення зі ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , щомісячно у розмірі часини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 18.01.2013 і до досягнення дитиною повноліття (т.1, а.с.87).
21.09.2023 приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Швидкою І.М. зареєстровано в реєстрі за № 634 заяву ОСОБА_11 до компетентних органів, у якій остання вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3 та після його смерті залишилось спадкове майно. ОСОБА_11 відмовилась від прийняття спадщини на користь сина померлого - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (т.1, а.с.98). Вказана заява міститься в Єдиному реєстрі спеціальних бланків нотаріальних документів, що підтверджується інформаційною довідкою № 203234138 від 27.09.2023 (т.1, а.с.99).
02.10.2023 приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Кравець О.О., надіслано повідомлення ОСОБА_11 із роз`ясненнями, що подана нею заява була надіслана по завершенню строку встановленого ст. 1270 ЦК України (т.1, а.с.101).
04.10.2023 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець О.О. із заявою про прийняття спадщини, після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Окрім того, вказала, що спадкоємцем за законом також є син померлого ОСОБА_7 , а інших спадкоємців, які прийняли спадщину немає. Просила видати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , у відповідній частці (т.1, а.с.105).
04.10.2023 приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Кравець О.О., було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на відповідну частку від належної померлому квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що спадкоємицею не надано оформленого належним чином правовстановлюючого документу на спадкове майно, який підтверджував би право власності померлого ОСОБА_3 (т.1, а.с.30-32, 114-115). 
Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.16, 4.18. п. 4 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.
Видача свідоцтва про право на спадщину може бути відкладена у разі: витребування нотаріусом відомостей або документів від фізичних або юридичних осіб, при цьому строк, на який може бути відкладено видачу свідоцтва про право на спадщину, не може перевищувати одного місяця; необхідності отримання нотаріусом від заінтересованих осіб згоди на подачу спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, заяви про прийняття спадщини згідно з вимогами частини другої статті 1272 Цивільного кодексу України. За обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулась до суду, та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом.
При видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.
Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони, обтяження іпотекою або арешту цього майна.
За нормою частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини 2 статті 328 Цивільного кодексу України, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.
Згідно зі статтею 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Пунктом 3 частини 1 статті 34 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріуси наділені повноваженнями щодо вчинення нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину. 
Згідно з частиною 1 статті 67 Закону України «Про нотаріат», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.
За статтею 1297 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.
Для спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори. Для тих спадкоємців, які не проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є заява про це, подана до нотаріального органу (частина 1 статті 1269 Цивільного кодексу України). Тобто, критерієм визнання спадкоємця присутнім є постійне проживання останнього в одному будинку або квартирі з померлим, про що потрібно надати відповідні докази.
Навіть якщо спадкоємець жодних дій для прийняття спадщини не здійснював або навіть не знав про сам факт її відкриття, він вважатиметься таким, що прийняв її в силу норми частини 3 статті 1268 Цивільного кодексу України. Їм необхідно лише звернутися до нотаріуса, щоб отримати свідоцтво про право на спадщину. Законодавчо строк на оформлення спадщини не регламентований, так само як і прийняття спадщини без звернення до нотаріуса.
Згідно інформаційної довідки КП КМР «КМ БТІ» НОМЕР_6 від 29.08.2022, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_4 (російська мова) на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Київською державною нотаріальною конторою № 6 29.10.1996 № 3у-957, та зареєстрованого в Бюро 04.12.1996 за реєстровим № 244 (т.1, а.с.84).
Згідно відповіді КП КМР «КМ БТІ» від 14.05.2024 № 062/14-5185, від 24.04.2025 № 062/14-4194 повідомлено, що згідно з даними реєстрових книг комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», кв. АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 (рос.мова) на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 6-ю Київською державною нотаріальною конторою 29.10.1996 (копію документу не знайдено) (т.1, а.с.140-141, 244-245).
Згідно витягу № 83232325 від 12.08.2022 з Реєстру територіальної громади м. Києва, в житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 за період з 05.04.2022 по 05.04.2022 значиться зареєстрованим ОСОБА_3 (т.1, а.с.79).
Відповіддю Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України від 18.06.2025, повідомлено, що за наявною в ДМС інформацією, ОСОБА_3 , знято з реєстрації 03.05.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку зі смертю. В той же час, місце проживання ОСОБА_4 не встановлено (т.2, а.с.3).
Згідно інформаційної довідки № 348987183 від 03.10.2023 за запитом стосовно нерухомого майна, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про зареєстроване право власності, інші речові права, іпотеки, обтяження, в Державних реєстрах відсутні (т.1, а.с.113).
Судом встановлено, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та його батьками записані ОСОБА_13 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_7 (т.1, а.с.27, 110).
Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 00041613522 від 28.09.2023, Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції міста Києва 24.02.1976 складено актовий запис про шлюб № 36, згідно якого ОСОБА_4 після державної реєстрації шлюбу має прізвище ОСОБА_4 (т.1, а.с.33-34, 109).
Отже, ОСОБА_4 є матір`ю ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8 від 28.09.2023, яке видано повторно Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (т.1, а.с.29, 108).
Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 674207152 від 04.10.2023 та № 74207172 від 04.10.2023, за параметрами запиту ОСОБА_4 та ОСОБА_4 , відповідно, у Спадковому реєстрі інформація відсутня (т.1, а.с.111-112).
Відповідно до листа Десятої київської державної нотаріальної контори від 21.06.2025 № 1732/01-16, спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 не заводилася (т.2, а.с.4).
З викладеного вбачається, що померлий ОСОБА_3 проживав у квартирі своєї матері ОСОБА_4 та фактично прийняв у спадщину після її смерті квартиру АДРЕСА_1 , яка належала його матері на праві власності, однак не оформив своє право власності на вищезазначену квартиру та не отримав свідоцтво про право на спадщину.
Таким чином, зважаючи на те, що позивачка є донькою померлого ОСОБА_3 , а відповідно до законодавства є спадкоємицею першої черги, у строк встановлений законом звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, то останній в порядку спадкування за законом перейшло право власності на квартиру АДРЕСА_1 .
При цьому, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Так, за матеріалами справи встановлено, що на день смерті ОСОБА_3 , останній був зареєстрований за адресою квартири АДРЕСА_1 . Інші особи зареєстровані з ним за вказаною адресою відсутні. З огляду на що, спадкоємці першої черги майна померлого ОСОБА_3 - донька ОСОБА_1 , малолітній син ОСОБА_7 , дружина ОСОБА_11 , мають подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця. ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_7 подала відповідну заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 зі спливом встановленого законом смерті, а ОСОБА_11 із такою заявою не зверталась. З огляду на викладене ОСОБА_7 та ОСОБА_11 , вважаються такими, що не прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 .
Статтею 5 ЦПК України, передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13 ЦПК України).
Відповідно до статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» Для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.
З наведеного убачається, що суд не позбавлений можливості самостійно перевірити відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень та є відкритими.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, у провадженні судів України у період часу з 05.04.2022 та станом на день розгляду справи, були відсутні справи за позовами ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_7 , ОСОБА_11 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , або бідь-які інші заяви, за наслідком розгляду яких, вказані особи набули б права на спадкування майна після смерті ОСОБА_3 .
За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). 
Відповідно до статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Надаючи оцінку зібраним доказам по справі, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачкою позовних вимог та задоволення позову в повному обсязі.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 328, 392, 1216, 1223, 1261, 1268-1270, 1297 Цивільного кодексу України, ст.ст. 34, 67 Закону України «Про нотаріат», Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, що затверджено наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 № 282/20595, ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 89, 247, 258, 259, 264, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_9 , АДРЕСА_4 ) до Київської міської ради (код ЄДРПОУ: 39327994, вул. Хрещатик, 36, м. Київ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Олена Олександрівна (пр-т Оболонський, 35, 2-1 поверх, м. Київ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 ) про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_9 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Повний текст рішення складено 28.04.2029.
Суддя: