КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 червня 2026 року м. Київ справа №320/7015/24
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту кіберполіції Національної поліції України, третя особа –Національна поліція України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді ,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернувся до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Департаменту Кіберполіції Національної поліції України (02093, м. Київ, вул. Бориспільська, 19, код ЄДРПОУ 40116400), третя особа – Національна поліція України (01601, м. Київ, вул. Богомольця, 10, код ЄДРПОУ 40108578), в якому просить суд:
-визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту кіберполіці Національної поліції України від 12.01.2024 №33 "Про застосування дисциплінарних стягнень» у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , старшого інспектора з особливих доручень відділу протидії кіберзлочинам у Київській області;
- визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту кіберполіці Національної поліції України від 18.01.2024 №17 о/с «По особовому складу» щодо звільнення ОСОБА_1 , старшого інспектора з особливих доручень відділу протидії кіберзлочинам у Київській області;
- поновити ОСОБА_1 , картки платника податків: НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Горностаївським РВ УМВС України в Херсонській обл. від 01 листопада 2008 року на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу протидії кіберзлочинам у Київській обл.;
- стягнути з Департаменту кіберполіції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 19 січня 2024 року по дату винесення судового рішення.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані накази є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки сам по собі факт притягнення позивача до адміністративної відповідальності та невиконання ним доручень дізнавача не свідчать про скоєння ним дисциплінарного проступку та порушення Присяги працівника поліції.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідач, не погоджуючись із доводами відповідача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, накладене дисциплінарне стягнення є співмірним виявленим проступкам позивача, а тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог.
Третьою особою пояснень відносно предмету спору до суду не надано.
Ухвалою суду від 26 серпня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у загальному провадженні.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
30.12.2023 о 23 годині 50 хвилині по вулиці Миколи Грінченка, 18Б, у м. Києві, поліцейськими УПП у м. Києві зупинено транспортний засіб MAZDA, номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що вказаний транспортний засіб пересувався з номерними знаками з нанесеною на них спеціальною світло відбиваючою плівкою.
Під час спілкування із ОСОБА_1 поліцейськими УПП у м. Києві встановлено в нього ознаки алкогольного сп`яніння, а саме запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів і порушення мовлення, у зв`язку з чим ОСОБА_1 було запропоновано пройти в установленому порядку медичний огляд, з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, як на місці зупинки транспортного засобу, так і в закладах охорони здоров`я.
Позивач відмовився пройти вказаний огляд. Зазначена подія фіксувалась на нагрудні відеореєстратори поліцейських УПП у м. Києві №№ 470440, 473832.
За порушення вимог п.2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, відносно ОСОБА_1 поліцейськими УПП у м. Києві складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, серії ААД № 524117 від 31.12.2023.
Окрім цього, ОСОБА_1 на вимоги поліцейського УПП у м. Києві Дроня Ю.І. не реагував та вчинив опір останньому, перешкодивши виконанню обов`язків цього поліцейського.
У зв`язку з цим, до ОСОБА_1 було застосовано кайданки та доставлено до Печерського УП ГУНП у м. Києві, де складено відносно позивача протокол серії ВАБ № 218316 від 31.12.2023 про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП, протокол серії А3 № 118414 від 31.12.2023 про адміністративне затримання за статтями 261-263 КУпАП, та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, передбачене частиною першою статті 121-3 КУпАП від 31.12.2023 серії БАД № 424912, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі сімдесяти неоподаткованих мінімумів доходів, що становить 1190 гривень.
02 січня 2024 року позивач штраф в розмірі 1190 грн, сплатив.
Наказом Департаменту кіберполіції Національної поліції України №2 від 01.01.2024 було призначено службове розслідування у формі письмового провадження.
За результатами проведеного службового розслідування, 12.01.2024 Департамент кіберполіції Національної поліції України видав наказ № 33 «Про застосування дисциплінарних стягнень», яким за вчинення дисциплінарного проступку застосовано до майора поліції, старшого інспектора з особливих доручень відділу протидії кіберзлочинам в Київській області, дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби.
18.01.2024 Департамент кіберполіції Національної поліції України видав наказ № 17 о/с «По особовому складу», відповідно до якого позивача звільнено зі служби в поліції з 20.01.2024.
Вважаючи своє звільнення незаконним та таким, що грубо порушує його права, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною шостою статті 43 Конституції України гарантовано громадянам захист від незаконного звільнення.
Для вирішення спірних правовідносини суд застосовує, зокрема, норми Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII), Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Статут), Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 839 (далі Порядок № 839), у редакціях чинних на момент виникнення спірних правовідносин.
Закон № 580-VIII визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству, шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (стаття 1 Закону № 580-VIII).
Згідно з статтею 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з частиною першою, другою статті 18 Закону № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
За приписами пункту 6 частини першої, частин другої, третьої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.
День звільнення вважається останнім днем служби.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Статут.
Відповідно до частини першої, другої статті 1 Статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з частинами третьою, четвертою, п`ятою статті 1 Статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема; бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
За усталеною позицією Верховного Суду (постанови від 25.04.2024 у справі № 520/5388/22, від 13.06.2024 у справі № 420/1936/23від 17.10.2024 у справі № 420/3026/23, від 30.01.2025 у справі № 400/3493/23), сформованою на підставі аналізу наведених правових норм, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.
Поліцейський перебуває під захистом держави. Права поліцейського та порядок їх реалізації з урахуванням особливостей служби в поліції визначаються Конституцією та законами України.
Аналіз наведених положень діючого законодавства є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
У свою чергу за приписами частини шостої статті 1 Статуту під час виконання службових обов`язків поліцейський має право, окрім іншого: на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання; приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці; на доступ до службової інформації, необхідної для виконання обов`язків за посадою; ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення; на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників.
Статтею 11 Статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до частини першої статті 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно з статтею 13 Статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Таким чином, застосування дисциплінарного стягнення має здійснюватися лише у разі встановлення дійсного вчинення поліцейським дисциплінарного проступку у розумінні Статуту та має бути співмірним його наслідкам.
Відповідно до статті 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
За приписами частин першої, третьої статті 18 Статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок № 839.
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу V Порядку № 839, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
За приписами пунктів 1-5 розділу VI. Порядку № 839, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Відповідно до статті 19 Статуту висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Доводи позивача про те, що до нього було застосовано найтяжчий вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби без врахування його належного виконання своїх професійних обов`язків, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи з огляду на наступне.
Відповідно до службової характеристики, наданої керівництвом, від 05.01.2024, останній за час проходження служби у ВПК в Київській області зарекомендував себе як не професійний та переважно безвідповідальний працівник. Не в достатній мірі володів знаннями та навичками в галузі права, криміналістики, оперативно-розшукової діяльності, а також у галузі кібербезпеки. Посадові обов`язки виконував на низькому рівні, не завжди вчасно і якісно виконував поставлені завдання. Був безініціативним працівником. Не здатний швидко опановувати нові знання, знаходити та аналізувати інформацію. Мислив нелогічно, сперечався, на зауваження майже не реагував, не був здатний робити висновки, а також працювати в умовах стресу та зберігати самовладання. Володів низькими комунікативними навичками. Неохоче знаходив спільну мову з колегами та громадянами, у більшості випадків прагнув уникнути спілкування.
За період проходження служби в Національній поліції України ОСОБА_1 притягувався до дисциплінарної відповідальності чотири рази:
1. зауваження - за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні вимог п.5 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом MBC України 06.11.2015 № 1377 (наказ ГУНП України в місті Києві від 07.07.2016 № 395);
2. догана - за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні вимог п.3 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування іншими органами та підрозділами HП України в запобіганні кримінальних правопорушень, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575 (наказ ГУНП України з місті Києві від 11.06.2018 № 401);
3. зауваження - за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п.2 розділу Про затвердження Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах підрозділах НПУ, затвердженої наказом МВС України від 15.11.2017 №930 (наказ Дарницького УП ГУНП України в місті Києві від 13.12.2018 № 1);
4. зауваження - за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п. 1, 2 та ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» п. 74 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, установах, затвердженого постановою КМУ від 18.12.2013 № 939, вимог п. 2 розділу V Положення про контроль за станом технічного захисту інформації в органах і підрозділах НП України, затвердженого наказом МВС України від 29.02.2016 № 139 (наказ ГУНП в місті Києві від 18.04.2019 № 6 дск).
Матеріалами службового розслідування підтверджений факт того, що працівники ВПК в Київській області, у тому числі ОСОБА_1 , ознайомлені шляхом проставляння особистих підписів у відомостях із наказом Національної поліції України, дорученнями та наказами начальника ДКП та протокольними рішеннями керівництва ДКП:
-наказом Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни»;
-дорученням ДКП від 13.07.2023 № 9118/38/9/01-2023 «Про організацію профілактичних
заходів з дотримання працівниками поліції ДКП службової дисципліни та законності»;
-службовою телеграмою ДКП від 02.08.2023 № 10174/38/9/01-2023 «Про опрацювання та доведення до відома особового складу документів»; 
-дорученням ДКП від 05.10.2023 № 13438/38/15/01-2023 «Про організацію профілактичних заходів з дотримання працівниками поліції ДКП службової дисципліни та законності»;
-дорученням ДКП від 06.12.2023 № 16772/38/15/01-2023 «Про організацію профілактичних заходів з дотримання працівниками поліції ДКП службової дисципліни та законності»;
-пунктами 3, 3.4 питання IV протоколу оперативної наради при керівництві ДКП від 27.06.2023 № 29;
-пунктами 2, 2.1 питання IV протоколу оперативної наради при керівництві ДКП від 31.10.2023 № 39;
-пунктами 2, 2.3 - 2.12.2 питання VI протоколу оперативної наради при керівництві ДКП від 22.12.2023 № 43;
-пунктом 2 питання І протоколу оперативної наради при керівництві КП від 26.12.2023 № 44, якими доручено керівникам структурних та територіальних (відокремлених) підрозділів ДКП проведення додаткових інструктажів, профілактичної та роз`яснювальної роботи щодо дотримання працівниками поліції правил поводження з табельною вогнепальною зброєю, дорожнього руху та наголошення на недопущення керування автотранспортом у стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння безпідставної відсутності на службі (на робочому місці) більш ніж добу; наголошення на дотриманні працівниками поліції розпорядку комендантської години, під час тривання якої заборонити виїзд (дозволити лише в разі крайньої або службової необхідності), та належної поведінки на
блокпостах.
Окрім того, зазначені питання дотримання службової дисципліни, зокрема, наголошення на недопущення керування автотранспортом у стані (або з ознаками) сп`яніння та порушень правил дорожнього руху неодноразово розглядалось на нарадах при керівництві ВПК в Київській області, що підтверджується протоколами оперативних нарад при керівництві ВПК в Київській області, з якими працівники ВПК в Київській області, у тому числі ОСОБА_1 , ознайомлені шляхом проставляння особистих підписів у відомостях:
-пунктами 8, 8.1 питання І протоколу оперативної паради при керівництві ВПК в Київській області від 05.06.2023 № 14;
-пунктами 2, 2.1 питання І протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 21.06.2023 № 16;
-пунктами 2, 2.1 питання І протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 26.06.2023 № 17;
- пунктами 2, 2.1, 2.8, 2.9 питання І протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 17.07.2023 № 19;
-пунктами 2, 2.6, 2.7, 2.8, 2.12 питання І протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 03.08.2023 № 21;
-питанням ПІ протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 01.09.2023 № 23;
-питанням III протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 08.09.2023 № 24;
пунктом 14 питання І протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 18.09.2023 № 25;
-питанням І протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 09.10.2023 № 26; 
-питанням VI протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 12.10.2023 № 27;
-питанням ІІІ протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 23.10.2023 № 28;
-питанням V протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 01.11.2023 № 29;
-питанням IV протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 07.11.2023 № 30;
-питанням V протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 07.12.2023 № 32;
-питанням III протоколу оперативної наради при керівництві ВПК в Київській області від 26.12.2023 № 33.
Крім того, позивач був ознайомлений із наказом ДКП від 18.07.2023 №458 «Про застосування дисциплінарних стягнень», шляхом проставлення особистого підпису у відомості.
Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_1 , з якою останній ознайомлений під підпис 30 грудня 2022 року, старший інспектор з особливих доручень ВПК в Київській області:
- у своїй роботі керується Конституцією України, Законами України, Указами та розпорядженнями Президента України, постановами Верховної Ради України, постановами та розпорядженнями Кабінету Міністрів України, відомчими нормативними документами, Положенням про ВПК та іншими нормативно-правовими актами, в тому числі які регламентують оперативно-розшукову діяльність, негласну роботу та цією посадовою інструкцією;
Несе персональну відповідальність за вчинення дисциплінарного проступку; порушення транспортної дисципліни; недотримання правил поведінки на службі (поза службою), професійної етики та субординації.
Старший інспектор з особливих доручень зобов`язаний: 
-погоджувати з керівництвом відділу проекти службових документів,
отримувати доручення від керівництва відділу та виконувати їх;
- за дорученням керівництва відділу здійснювати розгляд заяв та звернень громадян, запитів народних депутатів України та адвокатів, запитів на отримання публічної інформації, а також з інших питань віднесених до компетенції відділу; проводити оперативно-розшукову діяльність на території, яку обслуговує відділ. Здійснювати заходи, спрямовані на удосконалення оперативно-розшукової роботи, підвищення її результативності;
-здійснювати оперативне супроводження порушених за матеріалами відділу діяльності, а також підтримувати взаємодію зі слідчими органами; виконувати доручення органів слідства й дізнання у рамках КПК України.
Як свідчать матеріали справи, позивачем не було дотримано вказаних вище пунктів посадової інструкції та протоколів і наказів керівництва.
Крім того, під час проведення службового розслідування відповідачем було прийнято до уваги і те, що 23 жовтня 2023 року до ВПК в Київській області надходило доручення дізнавача сектору дізнання Обухівського районного управління поліції ГУНІ в Київській області Кукси Євгена від 04.10.2023 в кримінальному провадженні № 12023116090000116, виконання заходів за дорученням було покладено на позивача. 
ОСОБА_1 у зазначений дізнавачем термін до 01 листопада 2023 року доручення не виконав, заходів щодо продовження його строків не вжив, та у подальшому скерував матеріали виконаного доручення до ініціатора несвоєчасно, а саме 03 листопада 2023 року, порушивши строки виконання доручення дізнавача.
Аналогічні порушення ОСОБА_1 було вчинено при виконанні доручення старшого дізнавача від 10.08.2023 в кримінальному провадженні № 12023116040000697 (строки виконання доручення порушено на 1 добу), при виконанні доручення дізнавача від 19.09.2023 в кримінальному провадженні № 12023116090000115 (строки виконання доручення порушено на 6 діб), при виконанні доручення дізнавача від 16.11.2023 в кримінальному провадженні № 12023116430000118 (строки виконання доручення порушено на 10 діб), при виконанні доручення слідчого від 09.11.2023 в кримінальному провадженні № 12023116270000095 (строки виконання доручення порушено на 3 доби), при виконанні доручення дізнавача під 13.11.2023 в кримінальному провадженні № 12023116400000267 (строки виконання доручення порушено на 3 доби), при виконанні доручення дізнавача від 13.11.2023 в кримінальному провадженні № 12023116400000267 (строки виконання доручения порушено на 3 доби).
Окрім того встановлено, що 28 серпня 2023 року до ВПК в Київській області надійшло доручення слідчого відділення Обухівського районного управління поліції ГУНП в Київській області Волкової Анастасії від 25.07.2023 в кримінальному провадженні № 12023111230001565, виконання заходів за яким майором поліції ОСОБА_2 покладено на ОСОБА_1 . Дане доручення підлягало поверненню ініціатору без виконання, оскільки строк його виконання слідчим визначено до 15 серпня 2023 року. В порушення частини другої статті 41 Кримінально-процесуального Кодексу України ОСОБА_1 дане доручення з порушенням строків на 16 діб виконав, та 31 серпня 2023 року скерував матеріали ініціатору.
Таким чином, позивач проявив себе на службі в поліції, як низькопрофесійний та безвідповідальний працівник.
Крім того, постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 17.01.2024 по справі № 752/741/24 позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 15 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 255 грн. Судове рішення набрало законної сили 19.02.2024.
Постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 09.04.2024 по справі № 752/702/24 позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 17000 грн в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами строком 1 рік.
Верховний Суд у своїх постановах неодноразово досліджував питання можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які (або частина яких) у той же час можуть містити ознаки адміністративного правопорушення, а також обов`язковості врахування у такому випадку рішення суду, ухваленого за наслідками вирішення питання про вчинення цією особою адміністративного правопорушення і її вини у його вчиненні.
Позиція Верховного Суду із цього питання розкрита у постановах від 19.05.2022 року у справі №480/4079/18, від 26.05.2022 року у справі №420/3630/20, від 07.07.2022 року у справі №460/5545/20, від 12.07.2023 року у справі №200/3459/22, від 16.11.2023 року у справі №600/1876/22-а, від 29.02.2024 року у справі №420/13121/22, від 09.05.2024 року у справі №420/1491/23.
В основу мотивів цих судових рішень покладено висновки про те, що адміністративна та дисциплінарна відповідальність є різними, окремими і самостійними видами відповідальності поліцейського. Порядок і підстави притягнення поліцейського до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами. 
Суд зазначає, що у межах розгляду даної справи не досліджується питання наявності або відсутності вини у діях позивача щодо вчинення адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, передбачених ст.130 КУпАП, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.
Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Посада поліцейського покладає на особу певні обмеження, заборони і обов`язки. Запорукою утвердження довіри до органів поліції має бути законослухняна і добропорядна поведінка поліцейського не лише під час виконання професійних обов`язків, але й у повсякденному житті. Зокрема, керування поліцейським транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння може стати предметом посиленої суспільної уваги та негативно вплинути на ставлення громадськості до органів поліції та звання поліцейського.
Суд вважає, що за даних обставин, насамперед, позивач як працівник поліції та законослухняний громадянин мав бути зацікавлений у тому, щоб без зайвих зволікань спростувати припущення поліцейських патрульної поліції про керування ним транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння і пройти огляд відповідно до встановленого порядку, засвідчивши власну прихильність тим цінностям і обов`язкам, які він взяв на себе, склавши Присягу поліцейського. 
Однак, у подіях, які стали предметом службового розслідування, позивач продемонстрував протилежну поведінку і попри неодноразові вимоги поліцейських патрульної поліції відмовився (свідомо ухилявся) від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 02.06.2021 у справі № 815/2705/16, від 22.09.2022 у справі №№ 420/4977/20 та від 25.11.2022 у справі № 600/1167/22-а.
Про необґрунтованість доводів позивача щодо застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення свідчить і те, що відповідачем під час проведення службового розслідування та визначені виду відповідальності було враховано, що обставинами, які відповідно до частин п?ятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, можуть пом`якшувати відповідальність майора поліції ОСОБА_1 є лише відсутність діючих дисциплінарних стягнень під час проходження служби в Національній поліції України.
Натомість, обставиною, яка відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обтяжує відповідальність ОСОБА_1 , є вчинення останнім дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння в умовах воєнного стану.
Відтак, при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, відповідачем були враховані обставини, які вплинули на ступінь тяжкості призначеного покарання.
Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21 січня 2021 року у справі №826/4681/18, від 28 жовтня 2021 року у справі №520/1578/2020, від 9 лютого 2022 року у справі №160/12290/20, від 30.01.2025 у справі № 400/3493/23.
При цьому, суд погоджується із висновком відповідача про те, що вчинений позивачем дисциплінарний проступок суперечить змісту Присяги працівника Національної поліції України, підриває довіру до нього, як до носія влади, негативно впливає на авторитет Національної поліції України та є несумісним з подальшою службою в поліції, оскільки пов`язаний із ігноруванням вимог, визначених Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним Статутом Національної поліції України.
За результатами розгляду справи суд приходить до висновку, що оспорювані накази та висновок службового розслідування, на яких ґрунтуються ці акти, містять чіткі і зрозумілі посилання на визначені законом підстави дисциплінарної відповідальності та мотиви, з яких комісія дійшла відповідних висновків, склад дисциплінарного проступку, який ставиться позивачу в провину, висвітлено у тих межах умотивованості, як того вимагає закон. 
Під час розгляду справи не встановлено обставин, які б вказували на те, що висновки відповідача, які покладено в основу оскаржуваних наказів, є довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів.
Вказана позиція підтверджена у постанові Верховного Суду від 13.03.2026 у справі № 520/10635/22.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про те, що обставини, що передували притягненню позивача до дисциплінарної відповідальності, знайшли своє повне обґрунтування та підтвердження в матеріалах справи та досліджених судом доказах, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в даному випадку є прямопропорційним та виправданим по відношенню до вчиненого ним проступку, а відтак, наказ Департаменту кіберполіці Національної поліції України від 12.01.2024 №33 "Про застосування дисциплінарних стягнень» у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , наказ Департаменту кіберполіці Національної поліції України від 18.01.2024 №17 о/с «По особовому складу» щодо звільнення ОСОБА_1 , старшого інспектора з особливих доручень відділу протидії кіберзлочинам у Київській області відповідають критеріям правомірності, встановленим в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України і скасуванню не підлягають.
В зв`язку із наведеним, інші вимоги позивача, які є похідними, також не підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, суд доходить висновку про відповідність оскаржуваних наказів критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а отже, позовні вимоги є безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають.
В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають. Крім того, суд враховує, що позивач був звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) відмовити повністю

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення

Суддя Білоноженко М.А.