ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2026 року 
м. Київ
справа № 240/34297/23
адміністративне провадження № К/990/48848/24 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді - Уханенка С.А.,
суддів -Жука А.В., Соколова В.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року (головуючий суддя - Сторчак В.Ю., судді - Матохнюк Д.Б., Граб Л.С.), 
УСТАНОВИВ:
І. Суть спору
1. У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі - Департамент ПП НП України), в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 09 січня 2024 року та уточненого позову, просив визнати протиправними та скасувати:
- наказ Департаменту ПП НП України від 07 листопада 2023 року №609 «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України дисциплінарних стягнень» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції, інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України ОСОБА_1 та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догана;
- наказ Департаменту ПП НП України від 14 листопада 2023 року №25 «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України дисциплінарних стягнень» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції, інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України ОСОБА_1 та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді сувора догана;
- наказ Департаменту ПП НП України від 12 грудня 2023 року №675 про застосування до старшого лейтенанта поліції, інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України, ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність;
- наказ Департаменту ПП НП України від 22 грудня 2023 року №694 «Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції, інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України ОСОБА_1 у вигляді звільнення із служби у поліції;
- наказ Департаменту ПП НП України від 08 січня 2024 року №33 «По особовому складу» про звільнення зі служби старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 09 січня 2024 року за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».
- поновити його на посаді інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України з 09 січня 2024 року та стягнути на його користь з Департаменту ПП НП України середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 09 січня 2024 року по день винесення судом рішення про поновлення на посаді.
1.1. Позов обґрунтовано тим, що під час проходження ним служби в органах патрульної поліції, наказами від 07 листопада 2023 року № 609 та від 14 листопада 2023 року №25 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани та суворої догани, з чим він не погоджується, оскільки вважає, що оскаржувані накази прийнято за відсутності правових підстав та з порушенням процедури проведення службового розслідування. Так, за твердженням ОСОБА_1 під час службового розслідування членом комісії призначено прямо зацікавлену особу, яка зверталась з доповідною запискою, що суперечить приписам частини четвертої статті 15 Дисциплінарного статуту НП України. Водночас висновки службового розслідування є необ`єктивними та прийнятими без урахування його посадової інструкції.
1.2. Позивач наголошує, що наказ №675 щодо оголошення йому про неповну службову відповідність, є безпідставним, оскільки у матеріалах службового розслідування відсутні докази його вини, а взяті до уваги комісією пояснення працівників Управління патрульної поліції в Житомирській області (далі - УПП в Житомирській області) та відомості з електронної ГУГЛ-таблиці, є неналежними доказами, оскільки в таблиці відсутні підписи осіб, що отримували відповідну кореспонденцію. Також, усі службові розслідування проведено комісією в однаковому складі, а самі розслідування порушувалися за ініціативою начальника УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України, який за сумісництвом був і головою дисциплінарної комісії, який, на думку позивача, неодноразово порушував його право на захист.
1.3. ОСОБА_1 вважає, що з 09 січня 2024 року його безпідставно звільнено із займаної посади, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення. Підставою для застосування до нього такого заходу дисциплінарного впливу став черговий висновок службового розслідування, з яким позивач не погоджується, так як уважає, що будь-яких порушень службової дисципліни та етики посадової особи ним не допущено, а перевірку правомірності його дій проведено поверхнево та неповно. Посилаючись на відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та недоведеність факту вчинення ним протиправних дій, просив суд задовольнити позов.
ІІ. Установлені судами обставини справи
2. З січня 2016 року ОСОБА_1 проходив службу в органах патрульної поліції Національній поліції України, а з січня 2019 року його призначено на посаду інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України.
3. 18 жовтня 2023 року до УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України надійшла доповідна записка начальника управління чергової служби Департаменту ПП Тетерука С. від 17 жовтня 2023 року №18505/41/7-2023 «Про стан реагування нарядами патрульної поліції на правопорушення або події у вересні 2023 року».
4. На підставі указаної інформації, відповідно до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, пунктів 2,3 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в НП України, наказом Департаменту ПП НП України від 23 жовтня 2023 року № 2166 було призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками УПП в Житомирській області Департаменту ПП, що виразилося у їхньому неналежному реагуванні на повідомлення про правопорушення або події, що надходили протягом вересня 2023 року телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102». В ході цієї перевірки були виявлені факти вчинення дисциплінарних проступків з боку окремих працівників поліції, зокрема, ОСОБА_1 , що виразилося у неналежному реагуванні на повідомлення, що надходили на екстрений номер поліції, нездійснення виїздів на місце події, нез`ясуванні належним чином обставин правопорушення або події тощо.
5. За результатами цього розслідування, 03 листопада 2023 року дисциплінарною комісією складено висновок, згідно з пунктом 6 якого, за вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 , що виразилося у порушенні ним вимог статті 12, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»; Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію»; пунктів 1, 3, 4, 6, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; пункту 5 розділу ІІ, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; підпунктів 1, 2 8- 10 пункту 2, пункту 7 розділу ІХ, пункту 8 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції та згідно з пунктом 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України рекомендовано застосувати до інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
6. Наказом Департаменту ПП НП України від 07 листопада 2023 року №609 «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України дисциплінарного стягнення» застосовано до інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
6.1. У наказі від 07 листопада 2023 року №609, з-поміж іншого, указано, що 18 - 19, 22 - 23 вересня 2023 року окремі поліцейські, зокрема, інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України ОСОБА_1 вчинили дисциплінарні проступки, що дискредитують честь та підривають авторитет Національної Поліції України, безпідставно, умисно ігноруючи, усвідомлюючи протиправність своїх дій та можливе настання наслідків, неналежним чином здійснювали реагування на повідомлення, не здійснювали виїзди на місце події, не з`ясовували належним чином обставин правопорушення або події, практично одночасно проставляли відмітки в системі ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, чим порушили вимоги підпунктів 1,2, 8- 10 пункту 2, пункту 7 розділу ІХ, пункту 8 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції. Також указані особи не проводили в повному обсязі безперервну фіксацію, чим порушили пункт 5 розділу ІІ, пункту 2 розділу VII інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, а під час службового розслідування не сприяли його проведенню.
7. Згідно з пунктом 3 наказу Департаменту ПП НП України від 14 листопада 2023 року №25 «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України дисциплінарних стягнень» до старшого лейтенанта поліції, інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту ПП НП України ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді сувора догана.
7.1. У наказі Департаменту ПП НП України від 14 листопада 2023 року №25 указано, що 21 серпня 2023 року стосовно старшого лейтенанта поліції, інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління ПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України Мельниченка А. В. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №528502 за статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), а рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2023 року у справі №761/31471/23 його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Указані обставини кваліфіковано, як грубе порушення ПДР та порушення службової дисципліни.
8. Наказом Департаменту ПП НП України від 12 грудня 2023 року №675 попереджено про неповну службову відповідність окремих працівників Управління ПП в Житомирській області, у тому числі інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України, ОСОБА_1 .
8.1. Підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за наказом №675 указано висновки службового розслідування, в ході якого було виявлено порушення строків виконання документів та можлива їх втрата. У наказі від 12 грудня 2023 року №675 зазначено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , отримавши до виконання матеріали вхідної кореспонденції, зареєстровані в УПП в Житомирській області ДПП від 28 вересня 2023 року №14340 та від 03 жовтня 2023 року № Ш-694 (зареєстровані у зазначеному підрозділі від 03 жовтня 2023 року за № 14501), не забезпечив їхній належний розгляд у строки визначені законодавством, не поінформував свого безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнили виконання їхніх обов`язків, крім того, допустив утрату матеріалів вхідної кореспонденції та не вжив будь-яких заходів щодо їхнього відновлення.
9. Наказом Департаменту ПП НП України від 22 грудня 2023 року №694 до старшого лейтенанта поліції інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління ПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
9.1. Наказ від 22 грудня 2023 року № 694 обґрунтовано тим, що 10 вересня 2023 року на скорочений номер « 102» надійшло повідомлення про «тілесні ушкодження» за участю поліцейського, для реагування на яке направлено наряд «ГРАНІТ-0015» у складі капітана поліції ОСОБА_2 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , які не забезпечили негайного інформування диспетчера (оперативного чергового) про прибуття та візуальне обстеження місця події, а також не надали інформації про заходи, які здійснено для охорони місця події, не повідомили про стан здоров`я заявника (потерпілого) та інших осіб, заходи, ужиті для встановлення та затримання осіб, які вчинили правопорушення, кількість інших нарядів поліції, які прибули на виклик, та іншу інформацію. Надалі, підтвердивши ознаки кримінального правопорушення, про що також зазначено в електронному рапорті за результатами опрацювання завдання, капітан поліції ОСОБА_3 та старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не поінформували диспетчера (оперативного чергового) про необхідність направлення медично-оперативної групи та не перебували на місці події до її прибуття і не з`ясували у заявника (потерпілого) на місці події абонентський номер та адресу електронної пошти, а також зручний для нього спосіб отримання відповіді про результати розгляду його заяви. Також старший лейтенант поліції ОСОБА_1 належним чином не проінформував відділ чергової служби та керівництво відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України про наявність у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 ознак дисциплінарного проступку, що унеможливило вжиття будь-яких заходів реагування керівництвом. Крім того, незабезпечення отримання капітаном поліції ОСОБА_5 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 портативних відеореєстраторів призвело до вчинення останніми дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки. Водночас під час службового розслідування було встановлено факт систематичного порушення зазначеного нормативно-правового акта щодо неотримання портативних відеореєстраторів у секторі зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області Департаменту ПП НП України під час виконання ним службових обов`язків з 01 липня до 11 вересня 2023 року, а під час службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не сприяв його проведенню, чим порушив вимоги пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту.
10. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» наказом Департаменту ПП НП України від 08 січня 2024 року №33 «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 08 січня 2024 року. Підставою видачі цього наказу зазначено наказ Департаменту ПП НП України від 22 грудня 2023 року №694 .
11. Предметом спору у цій справі є правомірність наказів про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
ІІІ. Рішення судів першої й апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення
12. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2024 року позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано накази Департаменту ППНП України від 07 листопада 2023 року №609 «Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення», від 14 листопада 2023 року №25 «Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення», від 12 грудня 2023 року №675 та від 22 грудня 2023 року №694 «Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0013148). Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту ПП НП України від 08 січня 2024 року №33 «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію». Поновлено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП з 09 січня 2024 року та стягнуто з Департаменту ПП НП України на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 09 січня 2024 року по день винесення судом рішення про поновлення, у загальному розмірі 227 483,00 грн.
12.1. Вирішуючи спір та задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що висновки службового розслідування зроблені без надання оцінки доводам позивача, без з`ясування всіх обставин та ґрунтуються на доказах, які здобуті з порушенням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893. Суд указав, що саме відповідач, як суб`єкт владних повноважень, згідно приписів КАС України, повинен довести правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. Проте матеріалами службового розслідування не доведено вини в діях позивача, з огляду на нездійснення всебічного, повного та об`єктивного дослідження та встановлення обставин діяння позивача, як поліцейського під час проведення службового розслідування, а лише посилання на загальні вимоги Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції та Правил етичної поведінки поліцейських недостатньо для належного обґрунтування рішення про застосування щодо позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби. Ураховуючи те, що за наслідками проведення службового розслідування не доведено факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та, відповідно, підстав для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, суд дійшов висновку, що оскаржені накази прийнято за відсутності правових підстав, а отже підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді.
13. Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року скасовано рішення суду першої інстанції, а в позові відмовлено.
13.1. Переглядаючи рішення суду та скасовуючи його, суд апеляційної інстанції виходив з того, що у межах проведених службових розслідувань доведено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 порушив обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції. Суд апеляційної інстанції також указав, що у контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості. Водночас суд апеляційної інстанції констатував відсутність обставин, які б свідчили про те, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення, як попередження про неповну службову відповідність, є довільними, нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів. Аналізуючи матеріали справи та оцінюючи докази, в їхній сукупності, суд апеляційної інстанції висновував, що відповідачем були дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування та не допущено порушень щодо порядку його проведення, а тому відсутні підстави для скасування оскаржених наказів Департаменту ПП НП України. Отже, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства та встановлених обставин справи у сукупності, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відсутність підстав для визнання протиправними та скасування спірних наказів і поновлення позивача на посаді.
IV. Провадження в суді касаційної інстанції, вимоги касаційної скарги та аргументи сторін
14. Не погоджуючись із постановою суду апеляційної інстанції, 17 грудня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року, в якій просить переглянути оскаржене судове рішення, з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення ним норм процесуального права, скасувати його та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
15. Касаційну скаргу обґрунтовано тим, що судом апеляційної інстанції помилково застосовано положення Закону України «Про державну службу» та Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок № 1039) до спірних правовідносин, оскільки указані нормативно-правові акти не регулюють правовідносини щодо проходження служби в органах поліції. 
15.1. Заявник наголошує, що судом апеляційної інстанції не враховано правові позиції Верховного Суду висловлені в постанові від 12 жовтня 2023 року у справі №160/8432/20, від 28 лютого 2020 року у справі № 818/1274/17, від 12 листопада 2024 року у справі № 520/5696/22 та від 09 лютого 2022 року у справі №160/12290/20.
15.2. ОСОБА_1 звертає увагу Суду, що судом апеляційної інстанції застосовано норми права, що не мають відношення до проходження служби в органах поліції, оскільки правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законами України «Про Національну поліцію», «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», а наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування. Натомість суд апеляційної інстанції обґрунтував свої висновки положеннями Закону України «Про державну службу» та Порядку № 1039, що стосуються державних службовців, а не поліцейських.
15.3. Позивач указує, що судом апеляційної інстанції не надано належної правової оцінки його аргументам про те, що у матеріалах справи міститься доповідна записка на ім`я начальника Департаменту ПП полковнику поліції Євгенію Жукову, підписана начальником Управління ПП в Житомирській області ДПП капітаном поліції Євгенієм Ганзюком (на підставі якої і було призначене службове розслідування) який одночасно був призначений і головою дисциплінарної комісії, що не відповідає приписам частини четвертої статті 15 Дисциплінарного статут Національної поліції України, оскільки членом комісії призначено прямо зацікавлену особу, яка зверталась з доповідною запискою. Крім того, скарги розглядаються та перевіряються за відповідним алгоритмом розгляду скарг, а наряд відділу моніторингу УПП не несе службу в зоні оперативного реагування і не виконує завдання із забезпечення публічної безпеки і порядку.
15.4. ОСОБА_1 зазначає, що в судовому засіданні допитувався свідок ОСОБА_6 та ОСОБА_7 і на запитання, яким чином передавались відповідні документи позивачу (на нараді), пояснили, що «усно, без слів, простим кивком голови вказали кому передати відповідні документи», а відповідно до аудіозапису проведеної наради 06 жовтня 2023 року (копія є в матеріалах справи) факт передачі документів ОСОБА_8 та ОСОБА_1 не підтверджено. Отже, в матеріалах справи відсутні будь які докази, облікові документи та резолюції передачі та отримання документів позивачем, із зазначеною в них датою, часом отримання, прізвищем, ініціалами та особистими підписами останніх в отриманні документів від капітана поліції ОСОБА_9 . Позивач вважає, що судом апеляційної інстанції також не надано належної правової оцінки і іншим доказам у справі.
16. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 січня 2025 року визначено склад колегії суддів для розгляду касаційної скарги: головуючий суддя - Мартинюк Н.М., судді: Загороднюк А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.
17. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18 грудня 2024 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої 328 КАС України.
18. У відзиві на касаційну скаргу Департамент ПП НП України просить залишити її без задоволення, а судове рішення без змін, посилаючись на те, що постанова Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року у цій справі прийнята з урахуванням висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, а наведені позивачем приклади справ, розглянутих Верховним Судом не є релевантними до спірних правовідносин. Відповідач указує, що вирішуючи спір суд апеляційної інстанції застосував як загальні норми, які регулюють порядок проходження служби так і спеціальні, зокрема Закони України «Про Національну поліцію», «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Правила етичної поведінки поліцейських, тому обґрунтування касаційної скарги в цій частині є безпідставним. 
18.1. Департамент ПП НП України також указав, що начальник Управління ПП в Житомирській області Департаменту ПП мав право, як ініціювати проведення службового розслідування та і здійснювати безпосередній контроль за роботою дисциплінарної комісії та результатів зібраних нею матеріалів службового розслідування і таки висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 21 березня 2024 року у справі №380/4470/23. Відповідач зазначає, що згідно з усталеною практикою Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, а отже застосовані до позивача дисциплінарні стягнення є співмірними та відповідають тяжкості вчинених ним проступків.
19. У зв`язку з перебуванням судді Мартинюк Н.М. у відпустці по вагітності та пологах, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 вересня 2025 року визначено інший склад колегії суддів для розгляду касаційної скарги: головуючий суддя - Уханенко С.А., судді: Жук А.В., Соколов В.М.
V. Джерела права й акти їхнього застосування
20. За правилами частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
21. Спеціальним нормативно-правовим актом, яким врегульовано правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус посад поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, є Закон України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон України «Про Національну поліцію»).
22. Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут).
23. Статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначені основні обов`язки поліцейського, відповідно до підпунктів 1, 2 частини першої якої поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
23.1. Указана норма кореспондується з положеннями частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зокрема, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1); знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2); вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника (пункт 5); утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (пункт 6) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (пункт 13) .
24. За правилами частини першої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
25. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).
26. У розумінні, наведеному у частині першій статті 1 Дисциплінарного статуту ( у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
26.1. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
27. За визначенням, наведеним у частині першій статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
28. Поняття дисциплінарного стягнення та його види наведено у статті 13 Дисциплінарного статуту.
28.1. Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
28.2. За правилами частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
29. Відповідно до частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
29.1. За приписами частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
29.2. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя статті 14 Дисциплінарного статуту).
29.3. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина четверта статті 14 Дисциплінарного статуту).
29.4. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів (частина п`ята статті 14 Дисциплінарного статуту).
29.5. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста статті 14 Дисциплінарного статуту)..
30. Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
30.1. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування (частина четверта статті 15 Дисциплінарного статуту) .
31. За приписами частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
31.1. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення (частина дев`ята статті 19 Дисциплінарного статуту).
31.2. Частиною дванадцятою статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. 
32. Порядок виконання дисциплінарних стягнень установлений статтею 22 Статуту.
33. Відповідно до частини десятої статті 14, частини сьомої статті 15 Дисциплінарного статуту, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).
33.1. Цим Порядком визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
34. За правилами пункту 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
35. Повноваження голови та членів дисциплінарної комісії визначаються статтею 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (пункт 6 розділу ІV Порядку №893).
36. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (пункт 4 розділу V Порядку №893).
37. У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Статуту (пункт 1 розділу VІІ Порядку №893).
38. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
39. Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року №100 затверджено Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - Порядок №100), відповідно до пункту 6 розділу ІІ якого поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.
VI. Позиція Верховного Суду
40. Питанням, яке суд касаційної інстанції має вирішити в межах розгляду цієї справи, є перевірка обґрунтованості доводів заявника касаційної скарги про те, що суд апеляційної інстанції усупереч висновкам Верховного Суду неправильно застосував норми права.
41. Ключовими аргументами касаційної скарги є:
- судом апеляційної інстанції безпідставно застосовано положення Закону України «Про державну службу» та Порядку № 1039 до спірних правовідносин, оскільки указані нормативно-правові акти не регулюють правовідносини щодо проходження служби в органах поліції, а стосуються проходження державної служби. 
- головою дисциплінарної комісії був Ганзюк Є, який як начальник УПП в Житомирській області, попередньо звертався до керівництва вищої ланки зі службовою запискою про проведення службовго розслідування стосовно позивача, що на думку ОСОБА_1 свідчить про його зацікавленість у результаті та є порушенням частини четвертої статті 15 Дисциплінарного статуту;
- на день прийняття наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани судове рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за 124 КУпАП не набрало законної сили і службове розслідування за цим фактом не проводилося;
- передача йому документів, через втрату яких його притягнуто до відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, нічим не підтверджена, а в матеріалах службового розслідування відсутні докази його вини; 
- застосовані до позивача дисциплінарні стянення не є співмірними до вчиненого дисциплінарного проступку;
42. Відповідаючи на визначене питання, Верховний Суд зазначає таке.
43. Аналізуючи приписи частини четвертої статті 15 Дисциплінарного статуту Верховний Суд зазначає, що у контексті указаної норми під «зацікавленою особою» розуміється член дисциплінарної комісії, який має особисту, пряму чи опосередковану зацікавленість у результатах службового розслідування, що ставить під сумнів його неупередженість та об`єктивність. Так, указана норма містить імперативну заборону включати до складу комісії особу, яка є підлеглим поліцейського, щодо якого проводиться розслідування; особу, яка сприяла вчиненню або приховуванню проступку або має інший приватний інтерес у конкретному результаті розслідування. Прямої заборони щодо керівника, який попередньо звертався з рапортом про проведення службового розслідування указана норма не містить, а отже призначення головою дисциплінарної комісії особу, яка попередньо зверталася з поданням до вищого керівництва про проведення службового розслідування, за відсутності інших об`єктивних причин, що достеменно вказують на зацікавленість такої особи, не суперечить вимогам закону.
44. Ураховуючи те, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які підтверджують аргументи позивача щодо зацікавленості у результатах службового розслідування начальника управління ПП в Житомирській області Ганзюка Є. (окрім службової записки) і таких обставин судами попередніх інстанцій не встановлено, Верховний Суд відхиляє доводи ОСОБА_1 щодо порушення відповідачем вимог частини четвертої статті 15 Дисциплінарного статуту в частині призначення складу дисциплінарної комісії.
45. Що стосується притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення правил дорожнього руху, то вирішуючи подібні спори, Верховним Судом наразі сформовано усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не варто ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування.
46. У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, а службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
47. Як убачається з матеріалів справи та доводів касаційної скарги, ОСОБА_1 не заперечує порушення ним правил дорожнього руху, проте вважає, що його безпідставно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани, оскільки службове розслідування за цим фактом не проводилося, а судове рішення про притягнення його до адміністративної відповідальності не набрало законної сили на час прийняття наказу від 19 листопада 2023 року № 25.
48. Верховний Суд відхиляє такі аргументи заявника, з огляду на те, що приписи частини п`ятої статті 14 Дисциплінарного статуту дозволяють прийняти рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, без проведення службового розслідування у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному КУпАП. Це означає, що самого факту притягнення поліцейського до відповідальності за нормами КУпАП достатньо для прийняття відповідного рішення. 
49. Що стосується доводів ОСОБА_1 щодо відсутності доказів про передачу йому документів, через втрату яких йому оголошено попередження про неповну службову відповідність (наказ від 12 грудня 2023 року № 675), то Верховний Суд зауважує, що з огляду на приписи частини другої статті 341 КАС України оцінка доказів, установлення обставин, що не були встановлені або відхилені судом та вирішення питання щодо переваги одних доказів над іншими, не є повноваженнями суду касаційної інстанції, а позивач обґрунтовує свої доводи саме посиланням на обставини справи, що мають оціночний характер і повинні враховуватися у сукупності з іншими обставинами.
50. Як установлено судом апеляційної інстанції та підтверджено матеріалами справи, зокрема, висновком службового розслідування від 30 листопада 2023 року, 02 листопада 2023 року старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , приступивши до виконання службових обов`язків повідомив, що порушив строки розгляду службової документації та написав відповідний рапорт від 02 листопада 2023 року №14725вн/41/28-2023, в якому доповів начальнику УПП в Житомирській області ДПП про те, що розгляд звернення ОСОБА_10 від 28 вересня 2023 року № 14340 не здійснено у зв`язку із перебуванням його на лікуванні та відсутністю будь-якого контролю за розглядом матеріалів вхідної кореспонденції керівництвом відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП.
50.1. Суд апеляційної інстанції указав, що указані обставини були підтверджені наявними в матеріалах службового розслідування поясненнями особового складу відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП. Натомість аргументи ОСОБА_1 побудовані на власній оцінці ситуації, що склалася, з посиланням на створенні перешкод його представнику в отриманні інформації з цього приводу, а тому відхиляються Верховним Судом через їхню суб`єктивність та з огляду на приписи частини другої статті 341 КАС України.
51. Верховний Суд також відхиляє доводи ОСОБА_1 щодо неспівмірності застосованих до нього дисциплінарних стягнень, з посиланням на інших поліцейських, до яких, на його думку, застосовано більш м`яке покарання, та зауважує, що Верховний Суд у такій категорії справ неодноразово наголошував, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Судовий контроль при оцінці актів та дій органів державної влади під час виконання ними дискреційних повноважень є обмеженим. 
51.1. Так, за загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки суб`єкта владних повноважень щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
52. За таких обставин, Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про те, що, за встановлених у цій справі обставин, Департаментом ПП НП України було дотримано вимоги законодавства під час організації та проведення службового розслідування, а отже підстави для скасування спірних наказів відсутні.
53. Суд також відхиляє доводи ОСОБА_1 щодо необхідності застосовності правового підходу, висловленого Верховним Судом у справах №№160/8432/20, 818/1274/17, 520/5696/22 та 160/12290/20, оскільки наведені ним цитати із постанов суду касаційної інстанції є загальними та не містять норми щодо якої такий висновок сформовано. Суд також зазначає, що правовідносини у справах №№160/8432/20, 818/1274/17, 520/5696/22 та 160/12290/20 мають індивідуальний характер, у зв`язку з чим суд касаційної інстанції перевіряв у цих справах правильність застосування судами попередніх інстанцій норм права, виходячи з їхньої попередньої правової оцінки обставинам та доказам, що їх підтверджують, у залежності від підстав, установлених у кожному конкретному випадку. 
54. Водночас Верховний Суд погоджується з аргументами ОСОБА_1 та вважає обґрунтованими його доводи стосовно безпідставного застосування судом апеляційної інстанції положень Закону України «Про державну службу» та Порядку № 1039 до спірних правовідносин, оскільки указані нормативно-правові акти не регулюють правовідносини щодо проходження служби в органах поліції, а отже в цій частині рішення суду апеляційної інстанції підлягає зміні, шляхом виключення з його мотивувальної частини посилань на указані норми законодавства. В іншій частині постанова суду апеляційної інстанції є законною і обґрунтованою, а отже підстави для її скасування відсутні. 
55. За приписами частини четвертої статті 351 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.
56. За таких обставин, Верховний Суд приходить до висновку про те, що вмотивувальна частина постанови суду апеляційної інстанції підлягає зміні в частині, а касаційна скарга - задоволенню частково.
VІI. Судові витрати
57. З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасником справи, на користь якого ухвалено судове рішення, у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати не розподіляються.
Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 351, 355, 356, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
2. Постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року змінити шляхом виключення з її мотивувальної частини посилань на положення Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» та Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039. 
3. В іншій частині постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2024 року залишити без змін.
4. Судові витрати не розподіляються.
5. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: С.А. Уханенко
Судді: А.В. Жук
В.М. Соколов