ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ

29607, м. Хмельницький, майдан Незалежності, 1, e-mail: inbox@km.arbitr.gov.ua, тел.(0382)71-81-84
_______________________________________________________________________
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ

"30" квітня 2026 р. Справа № 924/710/25 

Господарський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Грамчука І.В., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Хмельницький

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 , м. Київ,

про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів від 23.01.2025 по питанню № 9, оформлених протоколом № 37 від 05.02.2025р. 

Представники сторін:
від позивача: ОСОБА_1 
від відповідача: не з`явився
за участю третьої особи Дудяк Р.А. (у режимі відеоконференції)

В судовому засіданні відповідно до ч. 6 ст. 233 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.
ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Хмельницької області 10.07.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 , м.Київ до Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Хмельницький про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів від 23.01.2025 по питанню № 9, оформлених протоколом №37 від 05.02.2025р. 
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2025 вказану позовну заяву передано для розгляду судді Грамчуку І.В.
Ухвалою суду від 11.07.2025, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 10:30 год. "02" вересня 2025 року.
Ухвалою суду від 02.09.2025 відкладено підготовче засідання у справі №924/710/25 на 10:30 год. 24 вересня 2025 р.
Ухвалою суду від 24.09.2025 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено підготовче засідання у справі № 924/710/25 на 14:30 год. 08 жовтня 2025 р., призначивши до розгляду заяву (вх. № 05-08/2846/25 від 24.09.2025р.) ОСОБА_2 про вступ у справу у залучення його в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.
В обгрунтування даної заяви ОСОБА_2 повідомив, що АТ "Хмельницькобленерго" безпідставно не включило проект по питанню №9 порядку денного загальних зборів акціонерів, які були проведені 23.01.2025, що є підставою для скасування прийнятого рішення по цьому питанню №9. Рішення по питанню №9 вже є предметом розгляду по справі №924/710/25.

Ухвалою суду від 08.10.2025 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ). Закрито підготовче провадження у справі №924/710/25. Призначено справу №924/710/25 до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 10:00 год. "05" листопада 2025 р.
05.11.2025 оголошено перерву до 03.12.2025.
Ухвалою суду від 03.12.2025 задоволено заяву позивача (вх. № 05/08/3481/25 від 24.11.2025р.) щодо повернення до підготовчого провадження. Поновлено строк для долучення нових доказів - Постанови НКЦПФР про застосування заходів впливу контрольного характеру № 14/14/3222/С03 від 21.10.2025 року. Долучено до матеріалів справи наданий позивачем новий доказ - примірник Постанови НКЦПФР про застосування заходів впливу контрольного характеру №14/14/3222/С03 від 21.10.2025р. Закрито підготовче провадження у справі №924/710/25. Призначено справу № 924/710/25 до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 11 год. "11" грудня 2025р.
У судовому засіданні оголошено перерву до 09:00 год. 29 грудня 2025р. та 10:00 год. 20.01.2026.
У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Грамчука І.В. судове засідання, призначене на 20.01.2026 року, не відбулося, про що ухвалою суду від 26.01.2026 повідомлено учасників процесу про призначення судового засідання у справі №924/710/25 на 11:00 год. "02" лютого 2026 р. 
Ухвалою суду від 02.02.2026 відкладено судове засідання у справі №924/710/25 на 11 год. 00 хв. 23 лютого 2026 року. 
Ухвалою суду від 24.02.2026 повідомлено учасників процесу про призначення судового засідання у справі №924/710/25 на 12:30 год. "04" березня 2026 р.
Ухвалою суду від 04.03.2026 відкладено судове засідання у справі №924/710/25 на 09 год. 30 хв. 19 березня 2026 року. 
19.03.2026 оголошено перерву до 16:00 год. 30.03.2026.
У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Грамчука І.В. засідання, призначене на 30.03.2026 року, не відбулося, ухвалою суду від 20.04.2026 повідомлено учасників процесу про дату, час та місце судового засідання у справі №924/710/25, о 11 год. 00 хв. 30 квітня 2026 року.
Прибулі до суду позивач та представник третьої особи підтримали позовні вимоги повністю, наполягаючи на їх задоволенні, тоді як представник відповідача надіслала суду додаткові пояснення (письмову промову відповідача) та клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи.
При розгляді клопотання відповідача про відкладення розгляду справи судом враховується, що відповідно до ч. 3 ст. 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Враховуючи, що законодавство наділяє сторони правом брати участь у справі як через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, так і через представника, суд вважає, що зазначені відповідачем причини відсутності представника в судовому засіданні не є поважними, тому не можуть бути підставою для відкладення розгляду справи.
Окрім того, відповідач не був позбавлений можливості направити в судове засідання іншого представника. При цьому, згідно з ст. ст. 42,46 Господарського процесуального кодексу України участь сторони у судовому засіданні є її правом. При цьому, норми вказаної статті зобов`язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.
Судом встановлено, що сторонам, згідно вимог Господарського процесуального кодексу України, надавалась в повному обсязі можливість щодо обґрунтування їх правової позиції по суті справи та подання доказів, чим забезпечено принцип змагальності.
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 р. про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, що кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 р. у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 р. у справі Смірнова проти України). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи Федіна проти України від 02 вересня 2010 р., Смірнова проти України від 08 листопада 2005 р., Матіка проти Румунії від 02 листопада 2006 р., Літоселітіс проти Греції від 05 лютого 2004 р. та інші).
Враховуючи обставини справи, належне повідомлення сторін про наявність судового спору та надання можливості забезпечити в повному обсязі право на захист, обов`язок дотримання принципу розумних строків вирішення спору, суд, керуючись з ч. 9 ст. 165 ГПК України, ч. 2 ст. 178 ГПК України, вирішує спір за наявними матеріалами справи.
Зважаючи на заперечення прибулих, суд у задоволенні вищезгаданого клопотання відмовив.
У відзиві на позов (вх.№05-22/5868/25 від 31.07.2025), відповідач проти позову заперечує та вважає, що їх задоволення призведе до порушення балансу інтересів усіх акціонерів і самого товариства.
Звертає увагу на те, що Акціонерне товариство «Хмельницькобленерго» засноване шляхом корпоратизації відповідно до Указу Президента України від 4 квітня 1995 року «Про структурну
перебудову в електроенергетичному комплексі України» та згідно наказу Міністерства енергетики та електрифікації України від 17.08.1995 р. № 157 як Державна акціонерна енергопостачальна компанія, належала до публічних акціонерних товариств, діяльність якого приведена у відповідність до Закону України «Про акціонерні товариства» (щодо акцій якого не здійснено публічну пропозицію).
Указом Президента України № 452/2021 від 28.08.2021 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 30 липня 2021 року «Про заходи з нейтралізації загроз в енергетичній сфері».
Відповідно до Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 30 липня 2021 року, було вирішено комплекс питань, пов`язаних зі станом справ у паливно-енергетичному комплексі України, в тому числі, щодо виключення з переліку об`єктів великої приватизації державної власності та переліку об`єктів малої приватизації державної власності належні державі пакети акцій операторів систем розподілу електричної енергії з подальшим визначенням Міністерства енергетики України органом управління такими пакетами акцій.
21 грудня 2022 року в структурі власності Товариства відбулись зміни, пов`язані з тим, що на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 29.11.2022 № 1336 належний державі пакет акцій АТ «Хмельницькобленерго» у розмірі 70,0089 відсотків статутного капіталу був переданий з державної власності у власність Акціонерного товариства «Українські розподільні мережі», 100% акцій якого належить державі, а управління корпоративними правами здійснює Міністерство енергетики України.
Відповідач посилається на п. 6.2 Статуту Товариства, затвердженого позачерговими
загальними зборами акціонерів (протокол №37 від 05.02.2025) у якому передбачено, що статутний капітал Товариства поділено на 134 551 360 (сто тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят одна тисяча триста шістдесят) простих іменних акцій номінальною вартістю 0,25 гривень (нуль гривень 25 копійок) кожна акція. Кількість привілейованих акцій - 0 (нуль).
Товариство з обмеженою відповідальністю «Український енергетичний реєстр» та Пайовий закритий недиверсифікований венчурний інвестиційний фонд «Сьомий» Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Сварог Ессет Менеджмент» увійшли до Переліку акціонерів, які зареєструвались для участі в загальних зборах та голосували «ПРОТИ» прийняття рішення про зміну типу Товариства, у встановленому Законом порядку набули право вимоги обов`язкового викупу акцій та реалізували своє право. На виконання вимог статтей 102-103 Закону №2465-ІХ, з такими акціонерами укладено договори купівлі-продажу (викупу) цінних паперів від 21.12.2023 та 25.12.2023 відповідно, у редакції Товариства, у встановленому порядку та строки, та здійснено усі необхідні дії в межах даної процедури. В результаті, на рахунок цінних паперів Товариства в ПАТ «Національний депозитарій України» зараховано 904 614 акцій.
Частиною другою статті 105 Закону №2465-ІХ встановлено, що акціонерне товариство протягом одного року з дня закінчення строку, встановленого для викупу акцій, здійсненого відповідно до статей 100 та 102 цього Закону, або з дня набуття в інший спосіб власних акцій повинно здійснити продаж або анулювання таких акцій. Рішення щодо продажу або анулювання викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій приймається загальними зборами.
Таким чином, рішення про продаж викуплених Товариством акцій, у тому числі в межах процедури обов`язкового викупу Товариством акцій, визначеної статтею 102 Закону №2465-ІХ, належить виключно до компетенції Загальних зборів акціонерів, а ухвалене загальними зборами рішення про продаж є єдиним інструментом виконання цього законодавчого припису.
26.04.2024 були проведені дистанційні річні Загальні збори акціонерів (протокол №36 від 07.05.2024, який є у відкритому доступі та розміщено на офіційному веб-сайті Товариства за посиланням: питанням №9 порядку денного яких було «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів».
Відповідно до Протоколів № 9 та № 10 про підсумки голосування на річних загальних зборах акціонерів від 07.05.2024 (є у відкритому доступі та розміщені за одним посиланням з протоколом №36 від 07.05.2024), на вказаних річних Загальних зборах акціонерів, які проведені 26.04.2024, рішення з питання №9 порядку денного щодо продажу Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів, прийнято не було.
Дане питання виносилось на розгляд під час Загальних зборів акціонерів у встановлений законодавством термін, однак у Товариства не було можливості вчинити заходів для продажу викуплених акцій, оскільки акціонери проголосувати проти прийняття відповідного рішення.
23.01.2025 були проведені дистанційні позачергові Загальні збори акціонерів (протокол №37 від 05.02.2025, який є у відкритому доступі та розміщено на офіційному веб-сайті Товариства за посиланням: питанням №9 порядку денного яких було «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів».
Відповідно до Протоколу № 9 про підсумки голосування на дистанційних позачергових загальних зборах акціонерів від 05.02.2025 (є у відкритому доступі та розміщені за одним посиланням з протоколом №37 від 05.02.2025), на вказаних Загальних зборах акціонерів прийнято наступне рішення з питання №9 порядку денного:
« 1. Прийняти рішення про продаж Товариством власних акцій, викуплених у акціонерів відповідно до статті 102 Закону України «Про акціонерні товариства», у кількості 904 614 простих іменних акцій.
2. Уповноважити Наглядову раду Товариства на прийняття рішень про вчинення правочинів, пов`язаних з продажем викуплених Товариством акцій, а саме надання згоди на укладення відповідних договорів купівлі- продажу власних простих іменних акцій.»
На думку відповідача, з наведеного випливає, що лише з 05.02.2025 у Товариства з`явилась можливість вживати заходи щодо продажу викуплених акцій.
Звертає увагу на те, що у разі визнання недійсним з моменту прийняття рішення Загальних зборів акціонерів про продаж викуплених акцій, Товариство буде позбавлене можливості вжити необхідних дій для реалізації цього рішення та, відповідно, не зможе виконати обов`язок, встановлений статтею 105 Закону України №2465-ІХ.
На переконання представника, затримка у реалізації обов`язку щодо продажу викуплених акцій не свідчить про його ігнорування чи відмову від його виконання. Тоді як скасування рішення Загальних зборів унеможливить дотримання вимог імперативної норми закону, що саме по собі суперечитиме положенням статті 105 Закону №2465-ІХ та призведе до порушення вимог чинного законодавства.
Вважає, що рішення Загальних зборів акціонерів, що оскаржується, ніяким чином не порушує принцип рівності, а створює юридичну невизначеність і може завдати шкоди інтересам товариства та акціонерів, у тому числі міноритарних, з огляду на таке. Якщо викуплені 904614 акцій не будуть продані, то вони підлягають анулюванню. Відтак, загальна кількість акцій зменшиться з 134551360 до 133646746, а номінальна ринкова вартість однієї акції зросте до 33,66 грн (4498716 тис. грн / 133646746 акцій). Однак, власний капітал товариства не збільшиться, оскільки анулювання не приносить нових коштів, а лише зменшує обсяг акцій в обігу. Таке підвищення номінальної ціни не захищає інтересів усіх акціонерів, оскільки: - воно досягається не за рахунок продажу та повернення коштів до обігу, а через зменшення ліквідності і капіталу товариства; - анулювання не приносить акціонерам жодного доходу (кошти від реалізації акцій не надходять у товариство), а враховуючи, що Товариство витратило кошти на викуп акцій, то як наслідок - збитки Товариству; - товариство втрачає активи, а це може вплинути на кредитоспроможність та можливість виплати дивідендів.
Анулювання не захищає права акціонерів, а створює додаткові ризики. Продаж акцій за ринковою ціною (з урахуванням актуальної оцінки) є більш ефективним способом захисту інтересів акціонерів та Позивача. Звертає увагу суду, що на момент ухвалення рішення загальних зборів про зміну типу товариства, яке стало підставою для вимоги акціонерів про обов`язковий викуп товариством акцій, ринкова вартість акцій була визначена Наглядовою радою на рівні 8,70 грн (станом на 09.10.2023). Це рішення мало юридичну силу, і Товариство діяло добросовісно, керуючись ним. Як випливає з встановлених обставин справи №924/684/24, Наглядова рада затвердила ринкову вартість та ціну викупу 1 акції станом на 09.10.2023 у розмірі 8,70 грн керуючись діючим та не оскаржуваним висновком незалежного оцінювача (протокол №5 від 10.10.2025, підтверджено матеріалами справи №924/684/24).
Судове рішення по справі №924/684/24, яким встановлено ринкову вартість, станом на 09.10.2023, у розмірі 31,95 грн та яким визнано укладеними договори обов`язкового викупу акцій належних акціонерам, у тому числі Позивачу, набрало законної сили 16.01.2025, тобто після ухвалення рішення загальних зборів, які були проведені 17.11.2023, і не може мати зворотної дії на підставі статті 5 ЦК України. 
Ринкова ціна станом на 31.12.2024 у розмірі 33,43 грн, яку зазначає Позивач, відображає нову економічну реальність і не є підставою для скасування попереднього рішення.
Звертає увагу суду на те, що рішенням суду по справі №924/684/24 встановлено вартість акцій для обов`язкового викупу Товариством акцій і не може бути автоматично застосоване до всіх операцій з акціями, зокрема до операцій з продажу викуплених цінних паперів Товариства. Методики та підстави оцінки можуть істотно відрізнятися, що визнається і судовою практикою.
Крім того, частиною третьою статті 105 Закону №2465-ІХ встановлено, що ціна продажу викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій не може бути меншою за ринкову вартість, визначену відповідно до статті 9 цього Закону. Ринкова вартість акцій визначається станом на останній робочий день, що передує дню проведення загальних зборів, на яких прийнято рішення про продаж викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій. Таким чином, ринкова вартість у даному випадку має бути визначена станом на 22.01.2025, оскільки датою проведення відповідних Загальних зборів акціонерів як зазначалось вище є 23.01.2025. 
Відповідно до частини першої статті 9 Закону №2465-ІХ, ринкова вартість майна (включно з цінними паперами) та цінних паперів, емісію яких здійснено акціонерним товариством, визначається відповідно до вимог цього Закону та затверджується наглядовою радою або радою директорів такого товариства (у процесі створення товариства - установчими зборами).
Пунктом 8 частини другої статті 71 Закону №2465-ІХ та підпунктом 9 пункту 17.3.1 Статуту визначено, що до виключної компетенції Наглядової ради належить: затвердження ринкової вартості майна у випадках, передбачених Законом України «Про акціонерні товариства».
Так, Товариство має вжити заходів, визначених законодавством України, для визначення ринкової вартості цінних паперів, станом на 22.01.2025. А затвердження ринкової вартості та ціни викупу 1 акції для продажу викуплених акцій належить виключно до компетенції Наглядової ради і законодавством не передбачено іншого механізму її затвердження. Вважає, що розрахунок позивача щодо вартості викуплених акцій, які підлягають продажу недоречний.
Крім того, звертає увагу на те, що розмір ринкової вартості та ціни акцій для продажу викуплених акцій не впливає на законність самого рішення загальних зборів акціонерів, яке є предметом цього спору. Вважає, що прийняття такого рішення є етапом продажу викуплених акцій, а ринкова вартість акцій для продажу буде визначатись та затверджуватись відповідно до вимог і порядку, визначених статтями 9 та 105 Закону №2465-ІХ.
На думку відповідача, оскільки Позивач не є власником викуплених акцій, рішення загальних зборів про їх продаж або анулювання, яке прийнято більш як голосів акціонерів, які зареєструвались для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідних питань акцій, не зачіпає його суб`єктивних прав як акціонера. Враховуючи вищевикладене випливає те, що визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів призведе до ряду негативних наслідків: позбавить Товариство законної можливості виконати свій обов`язок за статтею 105 Закону №2465-ІХ; призведе до створення юридичної невизначеності та унеможливлення виконання Товариством вимог закону щодо продажу викуплених акцій, адже відповідне рішення Загальних зборів акціонерів є єдиним інструментом виконання цього законодавчого припису; завдасть збитків Товариству, оскільки останнє витратило значні кошти на викуп акцій, однак не зможе їх компенсувати; призводить до примусового анулювання акцій та зменшення статутного капіталу, що негативно впливає на фінансовий стан Товариства, його баланс, а також вартість корпоративних прав акціонерів; власний капітал товариства не збільшиться, оскільки анулювання не приносить нових коштів, а лише зменшує обсяг акцій в обігу. Відповідно, підвищення ціни у такий спосіб ніяким чином не захищає інтереси акціонерів; порушує права усіх акціонерів, зокрема меншості, оскільки зменшення капіталу змінює пропорції участі, впливає на корпоративний контроль.
На переконання представника, даний позов не спрямований на захист суб`єктивних прав, у тому числі корпоративних прав, Позивача, а є спробою втрутитися в господарську діяльність товариства задля особистої переваги.
Звертає увагу на те, що суд, вирішуючи спори про визнання недійсними рішень загальних зборів, має враховувати принцип пропорційності, щоб захист прав одних учасників не призводив до непропорційного порушення прав інших чи самої юридичної особи та в цілому порушення стабільності корпоративних відносин. І саме продаж акцій за ринковою ціною (з урахуванням актуальної оцінки) в порядку статті 105 Закону №2465-ІХ є більш ефективним способом захисту інтересів акціонерів, у тому числі позивача, та і товариства в цілому. А розмір ринкової вартості для продажу викуплених акцій не впливає на законність самого рішення загальних зборів акціонерів, яке є предметом цього спору. Адже, прийняття такого рішення це є першим і основоположним етапом для продажу викуплених акцій, а ринкова вартість акцій для продажу буде визначатись та затверджуватись відповідно до вимог і порядку, визначених статтями 9 та 105 закону №2465-іх.
Позивач в судовому засіданні 30.04.2026р. підтримав позовні вимоги у повному обсязі.
Розглядом матеріалів справи встановлено:
28.11.2023 позачерговими Загальними зборами акціонерів АТ «Хмельницькобленерго» від 17.11.2023 по питанню порядку денного № 1 було прийняте рішення про зміну типу акціонерного товариства з публічного на приватне, акціонери, які голосували «ПРОТИ» прийняття цього рішення, отримали право вимоги обов`язкового викупу акцій емітентом.
21.12.2023 та 25.12.2023 емітентом - АТ «Хмельницькобленерго» були укладені два договори обов`язкового викупу акцій емітентом на загальну кількість акцій в розмірі 904 614 штук та на загальну суму 7 870 141,80 грн
16.01.2024 на емітентський рахунок АТ «Хмельницькобленерго» в ПАТ «НДУ» були зараховані на підставі двох договорів обов`язкового викупу акцій емітентом 904 614 акцій АТ «Хмельницькобленерго».
05.02.2025 позачерговими Загальними зборами акціонерів АТ «Хмельницькобленерго» від 23.01.2025 було прийнято рішення по питанню порядку денного № 9 про продаж раніше викуплених акцій:
1. Прийняти рішення про продаж Товариством власних акцій, викуплених у акціонерів відповідно до статті 102 Закону України «Про акціонерні товариства», у кількості 904614 (дев`ятсот чотири тисячі шістсот чотирнадцять) простих іменних акцій.
2. Уповноважити Наглядову раду Товариства на прийняття рішень про вчинення правочинів, пов`язаних з продажем викуплених Товариством акцій, а саме надання згоди на укладення відповідних договорів купівлі - продажу власних простих іменних акцій. 
23.01.2025 відбулися Загальні збори акціонерів АТ «Хмельницькобленерго», на яких 05.02.2025 було прийняте рішення про продаж раніше викуплених 904 614 акцій. Дане рішення було прийняте через рік після дати виконання останнього договору обов`язкового викупу акцій емітентом, а відтак воно суперечить частині 2 статті 105 Закону України «Про акціонерні товариства».
Позивач вважає, що ухвалене рішення по питанню №9 на Загальних зборах акціонерів від 23.01.2025 підлягає визнанню недійсним з моменту його прийняття згідно частини 1 статті 61 Закону України «Про акціонерні товариства».
Відповідач викупив у підсанкційних осіб 904 614 акцій АТ «Хмельницькобленерго» на загальну суму 7 870 141,80 грн, по 8,70 грн за одну акцію.
Рішенням суду у справі № 924/684/24 встановлено, що справедлива (а не затверджена незаконно наглядовою радою ціна в розмірі 8,70 грн) ціна обов`язкового викупу акцій дорівнювала 31,95 грн
Ринкова вартість акцій не може бути нижче, ніж балансова вартість, яка дорівнює власному капіталу на одну акцію - рядок 1495 Балансу поділений на загальну кількість акцій.
Власний капітал АТ «Хмельницькобленерго» станом на 31.12.2024 дорівнював 4 498 716 тис. грн
Ринкова вартість акцій АТ «Хмельницькобленерго» станом на 31.12.2024 дорівнює: 4 498 716 тис. грн. /134 551 360 акцій = 33,43 грн
Згідно частини 3 статті 105 Закону України «Про акціонерні товариства»: «Ціна продажу викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій не може бути меншою за ринкову вартість, визначену відповідно до статті 9 цього Закону. Ринкова вартість акцій визначається станом на останній робочий день, що передує дню проведення загальних зборів, на яких прийнято рішення про продаж викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій».
Якби не пройшов рік, то продаж раніше викуплених акцій міг відбутися по ринковій вартості акцій станом на 22.01.2025, яка дорівнює ринковій вартості станом на 31.12.2024 - 33,43 грн
Збільшить вартість акцій Позивача: продаж 904 614 акцій по ціні 33,43 грн чи зменшення загальної кількості акцій (зменшення статутного капіталу) на 904 614 акцій.
1. Продаж 904 614 по ціні 33,43 тис
Акції були придбані по 8,70 грн, продані по 33,43 грн, дорожче, а відтак з різниці повинен бути сплачений податок: (33,43 -8,70) * 0,18 = 4,45 грн - сума податку на одну акцію.
Власний капітал збільшиться на: (33,43-4,45)*904 614 = 26 215 713,72 грн
Таким чином, ринкова вартість акцій після продажу 904 614 акцій буде дорівнювати:
(4 498 716 тис. грн.+26 216 тис. грн.)/134 551 360 акцій = 33,63 грн
2. Зменшення загальної кількості акцій на 904 614 акцій Власний капітал не зміниться, загальна кількість акцій становитиме: 134 551 360 - 904 614 = 133 646 746 акцій
Таким чином, ринкова вартість акцій після зменшення загальної кількості акцій на 904 614 акцій буде дорівнювати: 4 498 716 тис. грн / 133 646 746 акцій = 33,66 грн
Враховуючи викладене, позивач звернувся з позовом до суду.

Аналізуючи надані докази та пояснення представників сторін, оцінюючи їх у сукупності, суд приймає до уваги наступне.
За змістом положень ст. 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності, що полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 20.08.2020 у справі № 914/1680/18).
Згідно із ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.
Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.
Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.
Відповідач викупив у підсанкційних осіб 904 614 акцій АТ «Хмельницькобленерго» на загальну суму 7 870 141,80 грн, по 8,70 грн за одну акцію.
У справі № 924/684/24 зазначено, що справедлива (а не затверджена незаконно наглядовою радою ціна в розмірі 8,70 грн.) ціна обов`язкового викупу акцій дорівнювала 31,95 грн
Ринкова вартість акцій не може бути нижче, ніж балансова вартість, яка дорівнює власному капіталу на одну акцію - рядок 1495 Балансу поділений на загальну кількість акцій.
Власний капітал АТ «Хмельницькобленерго» станом на 31.12.2024 дорівнював 4 498 716 тис. грн 
Ринкова вартість акцій АТ «Хмельницькобленерго» станом на 31.12.2024 дорівнює: 4 498 716 тис. грн /134 551 360 акцій = 33,43 грн
Згідно частини 3 статті 105 Закону України «Про акціонерні товариства»: «Ціна продажу викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій не може бути меншою за ринкову вартість, визначену відповідно до статті 9 цього Закону. Ринкова вартість акцій визначається станом на останній робочий день, що передує дню проведення загальних зборів, на яких прийнято рішення про продаж викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій».
Таким чином, якби не пройшов рік, то продаж раніше викуплених акцій міг відбутися по ринковій вартості акцій станом на 22.01.2025, яка дорівнює ринковій вартості станом на 31.12.2024 - 33,43 грн
Збільшення вартості акцій позивача: продаж 904 614 акцій по ціні 33,43 грн чи зменшення загальної кількості акцій (зменшення статутного капіталу) на 904 614 акцій.
1. Продаж 904 614 по ціні 33,43 грн
Акції були придбані по 8,70 грн, продані по 33,43 грн, дорожче, а відтак з різниці повинен бути сплачений податок: (33,43 -8,70) * 0,18 =4,45 грн. - сума податку на одну акцію.
Власний капітал збільшиться на: (33,43-4,45) * 904 614 = 26 215 713,72 грн
Ринкова вартість акцій після продажу 904 614 акцій буде дорівнювати: (4 498 716 тис. грн. + 26 216 тис. грн.) / 134 551 360 акцій = 33,63 грн
Зменшення загальної кількості акцій на 904 614 акцій Власний капітал не зміниться, загальна кількість акцій становитиме: 134 551 360 - 904 614 = 133 646 746 акцій
Таким чином, ринкова вартість акцій після зменшення загальної кількості акцій на 904 614 акцій
буде дорівнювати: 4 498 716 тис. грн. / 133 646 746 акцій = 33,66 грн
Для захисту прав всіх акціонерів, зокрема і АТ «УРМ», необхідно було зменшувати статутний капітал.
Всі акціонери рівні в своїх правах. Права і охоронюваний законом інтерес однакові для всіх акціонерів. Акціонер Відповідача - АТ «УРМ» не має права для збагачення певних осіб діяти всупереч своїх прав та охоронюваного законом інтересу.
Прийняте рішення по питанню № 9 Загальних зборів акціонерів від 23.01.2025 порушує вимоги частини 2 статті 105 Закону України «Про акціонерні товариства», норми Статуту , а також порушує права та охоронювані законом інтереси щодо вартості акцій всіх акціонерів, зокрема Позивача, а відтак підлягає визнанню недійсним з моменту його прийняття.
Пунктом 8 частини першої статті 2 Закону України "Про акціонерні товариства" унормовано, що корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.
В силу статті 25 Закону про АТ кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на: 1) участь в управлінні акціонерним товариством; 2) отримання дивідендів; 3) отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна товариства; 4) отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства. Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування. Акціонери - власники простих акцій товариства можуть мати й інші права, передбачені актами законодавства та статутом акціонерного товариства.
Судом встановлено факт не включення пропозиції акціонера ОСОБА_2 щодо питання №9 порядку денного загальних зборів акціонерів, скликаних на 23.01.2025, додатково підтверджений Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку - Постанова про застосування заходів впливу контрольного характеру №14/14/3222/С03 від 21.10.2025р.
Відповідач відмовив акціонеру ОСОБА_2 в прийнятті до розгляду по питанню №9 загальних зборів акціонерів, скликаних на 23.01.2025, його пропозиції у викладеній акціонером редакції.
Не включення проекту рішення будь-якого акціонера по питанню денного загальних зборів акціонерів є підставою скасування рішення загальних зборів акціонерів по такому питанню порядку денного.
Не включення проекту рішення ОСОБА_2 по питанню №9 порядку денного дистанційних позачергових загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго», які були проведені 23.01.2025р., оформлені протоколом №37 від 05.02.2025 свідчить про порушення порядку підготовки і проведення загальних зборів акціонерів, що призвело до порушення прав акціонера АТ «Хмельницькобленерго» ОСОБА_2 на участь в управлінні товариством, а саме його право придбати раніше викуплені самим емітентом акції АТ «Хмельницькобленерго» по ціні 30,00 грн за одну акцію. 
Акціонером Товариства ОСОБА_2 02.04.2024 та 31.12.2024, шляхом направлення на електронну пошту Товариства, внесено пропозицію до проекту рішення щодо питання №9 «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів», включеного до проектів порядку денного Загальних зборів акціонерів АТ «ХМЕЛЬНИЦЬКОБЛЕНЕРГО», скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025.
Проте, Товариство не внесло проект рішення, запропонований акціонером ОСОБА_3 до питанню № 9 «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів» до порядку денного Загальних зборів акціонерів, скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025, а внесло зміни до наданого проекту рішення та включило змінений проект рішення до питання № 9 порядку енного Загальних зборів акціонерів, скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025.
Необхідність внесення змін до запропонованого акціонером ОСОБА_2 проекту рішення щодо питання № 9, Товариство обґрунтовало наступним:
« 1. Акціонер Товариства ОСОБА_2 дійсно вносив пропозицій до проекту порядку денного дистанційних загальних зборів акціонерів Товариства, кликаних на 26.04.2024 та на 23.01.2025, а саме: пропозиції до проекту порядку денного Загальних зборів акціонерів, кликаних на 26.04.2024, від 02.04.2025, що отримані та зареєстровані товариством 02.04.2024 за № 1/04-3620-24 на електронну адресу для зв`язку з акціонерами: ІНФОРМАЦІЯ_1, що зазначена у Повідомленні про проведення (скликання) загальних зборів акціонерного товариства, та підписані КЕП акціонера; пропозиції до проекту порядку денного Загальних зборів акціонерів, cкликаних на 23.01.2025, від 31.12.2024, що отримані у відділенні Укрпошти та зареєстровані Товариством 07.01.2025 за № 1/04-182-25.
2. Рішенням Наглядової ради від 09.04.2024 (протокол № 09) включено пропозицію акціонера Товариства, фізичної особи - ОСОБА_2 , який є власником 0,3834 % статутного капіталу Товариства, до проекту рішення p 9-го питання порядку денного дистанційних річних загальних зборів акціонерів товариства, що відбудуться 26 квітня 2024 року.
Рішенням Наглядової ради від 08.01.2025 (протокол № 25) включено пропозицію акціонера Товариства, фізичної особи - ОСОБА_2 , який є власником 0,38 % статутного капіталу Товариства, до проекту рішення з 9-го питання порядку денного дистанційних позачергових загальних зборів акціонерів Товариства, що відбудуться 23 січня 2025 року.
3. АТ «Хмельницькобленерго» у встановлений строк отримало від акціонера ОСОБА_2 відповідні пропозиції до проекту порядку денного Загальних зборів, скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025, які стосувалися питання «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів», які були по змісту ідентичні, та передбачали однакові проекти рішень, а саме щодо продажу зазначених акцій по ціні 30,00 грн самому акціонеру, крім тих акцій, які викуплені у Товариства з обмеженою відповідальністю «Український енергетичний реєстр» та Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду «Сьомий» Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Сварог Ессет Менеджмент».
Однак, у проектах рішень із зазначеного питання ОСОБА_2 детально та розширено виклав мотиви і обставини, пов`язані із судовими провадженнями щодо цих акціонерів та ризиками арешту відповідних акцій.
Наглядова рада Товариства, розглянувши зазначені пропозиції, встановила, що частина їх тексту, яка містить посилання на конкретні судові справи, ухвали та кваліфікацію дій як «співучасті» у потенційних правопорушеннях, має оціночний та припущувальний характер і може бути сприйнята як така, що містить правові висновки або звинувачення, які не підтверджені рішенням суду, що набрало законної сили.
Акціонер ОСОБА_2 володів інформацією, що Товариством вжито усіх заходів, визначених Законом України «Про акціонерні товариства» в межах обов`язкового викупу акцій, та викуплено 904 614 акцій лише у вказаних вище юридичних осіб-акціонерів. Крім того, у Державному реєстрі санкцій не має відомостей щодо застосування санкцій до таких акціонерів.
На думку відповідача, включення проекту рішень у такому вигляді до порядку денного та відповідно його висвітлення у бюлетені для голосування на дистанційних річних Загальних зборах акціонерів, скликаних 26.04.2024 та 23.01.2025, могло б:
- порушити принцип нейтральності офіційних документів Товариства та спричинити ризики поширення недостовірної або неперевіреної інформації;
- потенційно завдати шкоди діловій репутації інших акціонерів і самому Товариству;
- стати підставою для претензій з боку третіх осіб щодо розголошення інформації або публічного звинувачення без належного процесуального підтвердження.
Враховуючи викладене, представник відповідача дійшов висновку, що Наглядова рада, діючи в межах своїх повноважень, вирішила включити пропозицію акціонера, тобто її частину у якій викладено суть (щодо продажу викуплених товариством акцій акціонеру ОСОБА_2 по ціні 30,00 грн, крім акцій, викуплених у Товариства з обмеженою відповідальністю «Український енергетичний реєстр» та Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду «Сьомий» Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Сварог Ессет Менеджмент»), але без оціночних формулювань та необґрунтованих припущень.
Це було зроблено виключно для дотримання вимог законодавства, захисту прав усіх акціонерів і запобігання поширенню неперевіреної інформації, у тому числі серед акціонерів, під час проведення Загальних зборів.
Таким чином, зміст пропозиції був збережений, а редакційне скорочення стосувалося лише тих частин, які могли виходити за межі компетенції загальних зборів та суперечити принципам об 'єктивності та правової визначеності».
Згідно з частиною шостою статті 49 Закону України «Про акціонерні товариства» особа, яка скликає загальні збори, приймає рішення про включення пропозицій (нових питань порядку денного та/або нових проектів рішень з питань порядку денного) до проекту порядку денного загальних зборів та затверджує порядок денний загальних зборів не пізніше, ніж за 15 днів до дати проведення загальних зборів, а стосовно кандидатів до складу органів акціонерного товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів.
Частиною дев`ятою статті 49 Закону № 2465-ІХ визначено, що пропозиції акціонерів до проекту порядку денного загальних зборів вносяться лише шляхом внесення нових проектів рішень з питань, включених до проекту порядку денного, та нових питань разом з проектами рішень з цих питань, а також шляхом включення запропонованих акціонерами кандидатів до складу органів акціонерного товариства до списку кандидатів, що виносяться на голосування на загальних зборах. Товариство не має права вносити зміни до запропонованих акціонерами питань, проектів рішень або інформації про кандидатів до складу органів акціонерного товариства.
З огляду на зазначене, Товариство не мало права обмежувати право позивача на інформацію і вносити зміни до проекту рішення запропонованого акціонером ОСОБА_2 щодо питання № 9 «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів» порядку денного Загальних зборів акціонерів скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025.
До складання Акта про вчинення порушення профільного законодавства, листом від 19.09.2025 № 4-7512-0512/25 (вх. №20/01-10/21684 від 19.09.2025), Товариством надано пояснення (далі - Пояснення), які не спростовують вчинення правопорушення.
При наявності імперативної вимоги частини дев`ятої статті 49 Закону № 2465-ІХ, в частині позбавлення Товариства права вносити зміни до запропонованих акціонерами питань, на переконання АТ «ХМЕЛЬНИЦЬКОБЛЕНЕРГО» у останнього були правові підстави відхилити частину пропозиції, наданої акціонером ОСОБА_2 щодо питання № 9 порядку денного Загальних зборів акціонерів скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025.
Таким чином, АТ «ХМЕЛЬНИЦЬКОБЛЕНЕРГО» порушено вимоги частини дев`ятої статті 49 Закону № 2465-ІХ, в частині внесення змін до запропонованого акціонером Товариства ОСОБА_2 проекту рішення щодо питання № 9 «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів» порядку денного Загальних зборів акціонерів скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025 та внесення зміненого проекту рішення щодо питання № 9 «Прийняття рішення про продаж Товариством власних акцій, які викуплені у акціонерів» до порядку денного Загальних зборів акціонерів скликаних на 26.04.2024 та 23.01.2025.
Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку від 21.10.2025 ухвалено постанову про застосування заходів впливу контрольного характеру з вчинення порушень профільного законодавства застосувати стосовно АТ «ХМЕЛЬНИЦЬКОБЛЕНЕРГО» основний захід впливу контрольного характеру у вигляді публічного попередження.
У постанові від 10.04.2019 у справі № 390/34/17 Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду розтлумачив застосування доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), що ґрунтується ще на римській максимі non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі цієї доктрини лежить принцип добросовісності користування цивільними правами. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка особи, що не відповідає її попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.
Застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки позивача суд зазначає, що він, як особа, яка голосувала "проти" щодо відповідних питань порядку денного загальних зборів для виникнення в нього права на обов`язковий викуп акцій, не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, оскільки така особа діятиме всупереч власному волевиявленню на зборах і буде таким чином вводити в оману відповідача, який покладався на первісне волевиявлення цієї особи.
У постанові від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 Велика Палата Верховного Суду зазначила те, що вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мали врахувати баланс інтересів усіх учасників і самого товариства, уникати зайвого втручання в питання діяльності товариства, які вирішуються виключно рішенням загальних зборів учасників товариства та надавати оцінку добросовісності відповідачів, які в разі задоволення позовних вимог будуть позбавлені своїх часток або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.
Суд вважає за необхідне зауважити на тому, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень.
Безумовними підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання учасникам відповідної інформації.
Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення, надати оцінку належності та ефективності обраного позивачем способу захисту, врахувати можливість захисту порушеного права позивача, третьої особи через призму дослідження балансу інтересів самого товариства та інших його учасників.
Право на справедливий розгляд в суді, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, має тлумачитися у світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує, між іншим, верховенство права як частину спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який вимагає, крім іншого, щоб у випадках, коли суди винесли остаточне рішення з якогось питання, їхнє рішення не підлягало сумніву (Брумареску проти Румунії)[ВП], § 61).
Судове рішення не має породжувати стан невизначеності у відносинах позивача, третьої особи з відповідачем і вимагати від них подальшого вчинення узгоджених дій для вичерпання конфлікту (див. пункт 22 постанови Великої Палати Верховного Суду від 8.02.2022 у справі № 209/3085/20).
Згідно частини 5 статті 56 Закону України «Про акціонерні товариства»: «Рішення загальних зборів вважається прийнятим з моменту складення протоколу про підсумки голосування».
Згідно статті 27 Закону України «Про акціонерні товариства»: «Кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на отримання дивідендів».
Згідно частини 1 статті 61 Закону України «Про акціонерні товариства»: «У разі якщо рішення загальних зборів порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту акціонерного товариства чи положення про загальні збори, акціонер, який вважає, що його права та охоронювані законом інтереси порушені таким рішенням, може оскаржити його до суду протягом шести місяців з дня прийняття рішення».
Згідно частини 2 статті 105 Закону України «Про акціонерні товариства»: «Акціонерне товариство протягом одного року з дня закінчення строку, встановленого для викупу акцій, здійсненого відповідно до статей 100 та 102 цього Закону, або з дня набуття в Інший спосіб власних акцій повинно здійснити продаж: або анулювання таких акцій. Рішення щодо продажу або анулювання викуплених відповідно до статей 100 та 102 цього Закону або в інший спосіб набутих товариством власних акцій приймається загальними зборами».
Також, регулятор діяльності акціонерних товариств - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку своїм листом 26/07/10366 від 10.05.2024 підтвердив, що кожен акціонер має однакову сукупність прав І не може мати інші права, не передбачені у інших.
Охоронюваний законом інтерес акціонера - це зростання вартості належних йому акцій.
У АТ «Хмельницькобленерго» всі рішення на Загальних зборах приймаються одноособово акціонером АТ «УРМ».
Всі акціонери рівні в своїх правах. Права і охоронюваний законом інтерес однакові для всіх акціонерів. Акціонер Відповідача - АТ «УРМ» не має права діяти всупереч своїх прав та охоронюваного законом інтересу.
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів від 23.01.2025 по питанню № 9, оформлених протоколом №37 від 05.02.2025р. є правомірними та підлягають задоволенню.
Згідно з ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 73 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13, ст. 74 ГПК України).
Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Також судом при вирішенні спору взято до уваги, що у справі "Трофимчук проти України" Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін; Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Руїс Торіха проти Іспанії").
У відповідності до ст. 129 ГПК України судовий збір стягується з відповідача у зв`язку з задоволенням позову.
Керуючись ст. ст. 20, 24, 27, 73, 74, 76-80, 86, 123, 126, 129, 232, 233, 236-238, 240-242, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд - 

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , м.Київ до Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Хмельницький за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 , м. Київ, про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів від 23.01.2025 по питанню № 9, оформлених протоколом №37 від 05.02.2025р. задовольнити.
Визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів від 23.01.2025 по питанню № 9, оформлених протоколом №37 від 05.02.2025р.
Стягнути з Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» (29018, м.Хмельницький вул. Храновського, буд. 11А, код 22767506) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ) 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривні 00 коп).
Наказ видати після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення господарського суду може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складання повного тексту судового рішення. Порядок подання апеляційної скарги визначений ст. 257 ГПК України. 

Повне рішення складено 07.05.2026

Суддя І.В. Грамчук 

Виготовлено примірники:
1- до справи (в паперовому екз.),
2 - позивачу (ІНФОРМАЦІЯ_2)
3 - відповідачу - до електронного кабінету.
4- третій особі - в електронний кабінет