ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
23.06.2026	Справа № 911/104/22	

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Морозова С.М., при секретарі судового засідання Кот О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу 
за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ"
про стягнення 123 522,08 грн, - 

За участю представників сторін:
від позивача: Безштанько В.В. (адвокат за довіреністю №51/2026 від 01.04.2026); 
від відповідача: Кобець Т.М. (адвокат за ордером серія АА№1669065 від 21.01.2026).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
10.01.2022 року Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" (відповідач) суми заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 116 101,44 грн, суму 3% річних в розмірі 2 347,48 грн та суму інфляційних втрат в розмірі 5 073,16 грн.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.01.2022 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" про стягнення 123 522,08 грн було передано за підсудністю до Господарського суду міста Києва.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №911/104/22 передано на розгляд судді Морозову С.М.
При цьому, судом встановлено, що до позовних матеріалів Господарським судом Київської області, під час передачі за територіальною підсудністю, не додано виписку про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, у зв`язку з чим, з метою запобігання втрати контролю за повнотою сплати судового збору відповідно до листа Державної судової адміністрації України №6-17517/18 від 14.09.2018, було складено запит №01-11.1/165/22 від 21.02.2022 року до Господарського суду Київської області про надання інформації про фактичне зарахування судового збору до державного бюджету та відсутність винесених Господарським судом Київської області подань про повернення з бюджету коштів в межах справи №911/104/22. 
28.04.2022 року до Господарського суду міста Києва від Господарського суду Київської області надійшла відповідь від 26.04.2022 року до якої додано відповідну виписку про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.
Ухвалою від 02.05.2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.
20.05.2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про призначення в справі експертизи, а також заява про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. У відзиві відповідачем зазначено, що факт втручання споживача в роботу засобів обліку вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою і лише у разі підтвердження такого втручання здійснюється розрахунок необлікованої електричної енергії. Оскільки таке втручання не підтверджене позивач неправомірно нарахував пред`явлену до стягнення суму.
Ухвалою від 25.05.2022 року розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Про дату, час і місце розгляду справи №911/104/22 в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні учасники справи будуть повідомлені ухвалою суду.
03.06.2022 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, в якій зазначено, що порушення, допущені позивачем, полягають у зміні схеми підключення трансформаторів струму шляхом встановлення шунтуючих перемочик в колах обліку, що призвело до зміни показів засобі вимірювальної техніки, що не потребує доведенню експертизою, у зв`язку з чим нарахована позивачу сума є обґрунтованою.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2022 підготовче засідання у справі призначено на 02.08.2022.
В підготовчому засіданні 02.08.2022 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 13.09.2022.
08.09.2022 до суду від позивача надійшло заперечення на клопотання про призначення експертизи.
12.09.2022 до суду від відповідача надійшло клопотання про приєднання доказів, зокрема диску із відеозаписом з камери відеоспостереження за місцем розташування відповідача.
13.09.2022 до суду від відповідача надійшли пояснення щодо експертизи з гарантійним листом та заява (уточнення заперечень проти позовних вимог в порядку ст. 182 ГПК України).
В підготовчому засіданні 13.09.2022 судом було оголошено перерву до 25.10.2023.
07.10.2022 до суду від відповідача надійшло клопотання про приєднання доказів.
21.10.2022 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення, в яких зазначено, що зміна схеми підключення трансформаторів струму є порушенням за яке відповідачу нараховано недообліковану електроенергію. При цьому, в рішенні №911/1070/21 встановлено, що нарахована вартість необлікованої електричної енергії правомірна, при цьому проведення експертизи в даному випадку не вимагається.
25.10.2022 до суду від відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких заначено, що вказані в акті докази втручання в кола обліку, а саме інформація з даних АСКОЕ та пам`яті лічильника, не додані. Відповідач вказав, що навіть за умови часткової відповідності закону акта про порушення відсутні підстави для визначення вартості необлікованої електричної енергії за 26 днів. Щодо рішення у справі №911/1070/21 відповідачем зазначено, що обставини вказані в даній справі не досліджувались в межах зазначеної справи.
Підготовче засіданні 25.10.2022 не відбулося у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в м. Києві.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.10.2022 підготовче засідання призначено на 29.11.2022.
Підготовче засіданні 29.11.2022 не відбулося у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в м. Києві.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.11.2022 підготовче засідання призначено на 07.02.2023.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.02.2023 призначено у справі судову інженерно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Київського науково-дослідного інститут судових експертиз.
Супровідним листом від 08.03.2023 матеріали справи №911/104/22/1523/2023 було скеровано до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
04.05.2023 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання судового експерта Олександра ЛИСЕНКО, якому доручення проведення судової експертизи, про надання додаткових матеріалів, необхідних для виконання експертизи а також клопотання щодо погодження строку проведення судової експертизи у термін понад 90 календарних днів.
Ухвалою від 12.05.2025 року:
- поновлено провадження у справі №911/104/22;
- погоджено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз проведення судової експертизи у даній справі у термін понад 90 календарних днів;
- зобов`язано Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" в строк до десяти робочих днів з моменту отримання даної ухвали, але не пізніше 29.05.2023, надати суду: трансформатори струму №18007, №18008, №52315, вилучені під час складання Акту про порушення №046139 від 19.02.2021; технічну документацію (паспорт, інструкцію тощо) з даними про конструкцію та технічні дані зазначених трансформаторів струму; інформацію за результатами вичитки з пам`ятки лічильника та даними АСКОЕ з підтвердженням втручання в кола обліку електроенергії, як це зазначено в позовній заяві;
- зупинено провадження у справі №911/104/22 на час проведення судової експертизи.
25.05.2025 року від позивача на вимогу ухвали суду надійшли документи.
07.06.2025 року супровідним листом №911/104/22/3495/2023 матеріали справи, разом із поданими доказами, було скеровано до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
09.01.2026 року від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист про повернення матеріалів справи, у зв`язку з відсутністю в інституті експерта за спеціальністю 10.18, у зв`язку з чим ухвалу суду від 07.02.2023 залишено без виконання.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.01.2026 поновлено провадження у справі №911/104/22 та призначено підготовче засідання на 24.02.2026.
23.02.2026 до суду від відповідача надійшло клопотання про зміну експертної установи, а від позивача - заперечення.
Підготовче засідання, призначене на 24.02.2026 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Морозова С.М. на лікарняному.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2026 призначено підготовче засідання на 31.03.2026.
23.03.2026 до суду від представника Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.03.2026 задоволено заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"  про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
В підготовчому засіданні 31.03.2026 судом було відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про зміну експертної установи та оголошено перерву до 12.05.2026.
05.05.2026 до суду від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення, в яких зазначено, що будь-які докази втручання споживача в роботу приладу обліку шляхом впливу на його роботу певним способом до позовної заяви не надано. При цьому, на момент складання акту позивачем тавро установлених пломб не ушкоджені.
Ухвалою від 12.05.2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті 23.06.2026 року.
В засіданні 23.06.2026 року судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
У засіданнях здійснювалась фіксація судового процесу технічним засобами у відповідності до статті 222 Господарського процесуального кодексу України.
Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:
06.03.2013 між Публічним акціонерним товариством «АЕС Київобленерго», в подальшому назву змінено на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - позивач, постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Соната БЦ» (далі - відповідач, споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії №220058855 (надалі - Договір) за яким, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 100 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору (п. 1.1. Договору).
Відповідно до п. 1.1 Договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 100 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.
Згідно з п. 1.2 Договору точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно з «Актом розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін", та зазначається в додатку №1 "Загальна однолінійна схема електропостачання", що є невід`ємною частиною даного договору.
Як передбачено п. 2.1 Договору, під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), Правилами безпечної експлуатації електроустановок споживачів та Правилами охорони електричних мереж (далі - ПОЕМ).
За п. 2.3.2 Договору споживач зобов`язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановки.
У відповідності до п. 3.1.4 Договору постачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих постачальнику внаслідок порушення споживачем умов цього договору в порядку, визначеному чинним законодавством
Постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії для зняття показів, проведення їх технічної перевірки, повірки, заміни, ремонту, модернізації, переносу, інших робіт з експлуатації засобів обліку, до пристроїв релейного захисту, автоматики, зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження, до пристроїв, які забезпечують вимірювання потужності, показників якості електроенергії, пристроїв комутації, що забезпечують можливість припинення чи обмеження постачання електроенергії, пристроїв компенсації реактивної потужності, електромереж та охоронних зон електромереж постачальника електроенергії; електроустановок споживача для встановлення засобів обліку вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії (п. 3.1.5 Договору)
Пунктом 4.2.3 Договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої енергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України) 04.07.2006 р. за № 782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача:
- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;
- споживання електроенергії поза засобами обліку
- інших умов, визначених Методикою.
Відповідно до п. 4.2.7 Договору споживач не несе відповідальність перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.
Згідно з п. 5.3 Договору договірні величини споживання електричної потужності на розрахунковий період визначаються для споживача (позивача) на години максимуму навантажень енергосистеми окремо для кожного об`єкта з приєднаною потужністю 150 кВт і більше та середньомісячним споживанням 50000 кВт год і більше, виходячи із установленого енергосистемою завдання щодо граничного споживання електричної потужності.
19.02.2021 під час проведення працівниками ТОВ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» перевірки електроустановок щодо дотримання ПРРЕЕ виявлено порушення ПРРЕЕ ТОВ «Соната БЦ» та складено Акт про порушення ПРРЕЕ №К046139 від 19.02.2021. У вказаному Акті про порушення постачальником встановлено ряд порушень позивачем, а саме: п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5. ПРРЕЕ.
29.03.2021 відповідачем проведено засідання комісії з розгляду Акту про порушення №К046139 від 19.02.2021, за результатами якого складено протокол комісії №108 від 29.03.2021 та розрахунок до Акту. Позивачу виставлено рахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії згідно порядку, визначеного главою 8.4 розділу 8 ПРРЕЕ на загальну суму 116 101,44 грн.
Не погоджуючись із Актом про порушення №К046139 від 19.02.2021 відповідачем оскаржено його в судовому порядку.
За результатами розгляду справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про визнання недійсним та скасування рішення комісії з розгляду Акту про порушення №К046139 від 19.02.2021, оформленого протоколом від 29.03.20214 №108 постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2021 року у справі №911/1070/21 в задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" було відмовлено.
Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначає, що вказану суму обсягу не облікованої електричної енергії у розмірі 116 101,44 грн позивачем в добровільному порядку не оплачено, що є підставою для стягнення з відповідача вказаної суми в судовому порядку, а також нараховану суму 3% річних в розмірі 2 347,48 грн та суму інфляційних втрат в розмірі 5 073,16 грн.
Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив, що факт втручання споживача в роботу засобів обліку вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою і лише у разі підтвердження такого втручання здійснюється розрахунок необлікованої електричної енергії. Оскільки таке втручання не підтверджене позивач неправомірно нарахував пред`явлену до стягнення суму. Окрім того, вказані в акті докази втручання в кола обліку, а саме інформація з даних АСКОЕ та пам`яті лічильника, не додані. Відповідач вказав, що навіть за умови часткової відповідності закону акта про порушення відсутні підстави для визначення вартості необлікованої електричної енергії за 26 днів. Щодо рішення у справі №911/1070/21 відповідачем зазначено, що обставини вказані в даній справі не досліджувались в межах зазначеної справи.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає за 
Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Статтею 525 Цивільного кодексу України визначено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. (Стаття 526 Цивільного кодексу України).
Статтею 614 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Як передбачено ч. 1 ст. 218 ГК України, підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання
За змістом статей 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією; інші правопорушення, передбачені законом.
Статтею 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладається, зокрема, договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії; договір про постачання електричної енергії споживачу.
Як передбачено ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.
Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (ПРРЕЕ).
Відповідно до п. 1.1.1. ПРРЕЕ ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Відповідно до п. 1.1.2. ПРРЕЕ у цих Правилах терміни вживаються в таких значеннях:
акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;
об`єкт - електрифікована споруда (сукупність електрифікованих споруд на одній території) або частина електрифікованої споруди, що належить суб`єкту господарювання або фізичній особі на праві власності або користування.
Відповідно до 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема:
1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів);
2) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів;
4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору;
5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;
6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;
12) забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору;
20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
Пункт 8.2.5. ПРРЕЕ зазначає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:
меж балансової належності;
перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;
номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;
фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.
Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.
Як вбачається з матеріалів справи 19.02.2021 під час проведення працівниками ТОВ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» перевірки електроустановок щодо дотримання ПРРЕЕ виявлено порушення ПРРЕЕ ТОВ «Соната БЦ» та складено Акт про порушення ПРРЕЕ №К046139 від 19.02.2021. У вказаному Акті про порушення постачальником встановлено ряд порушень позивачем, а саме: п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5. ПРРЕЕ.
Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.
Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Як вбачається з матеріалів справи 29.03.2021 відповідачем проведено засідання комісії з розгляду Акту про порушення №К046139 від 19.02.2021, за результатами якого складено протокол комісії №108 від 29.03.2021 та розрахунок до Акту. 
Позивачу виставлено рахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії згідно порядку, визначеного главою 8.4 розділу 8 ПРРЕЕ на загальну суму 116 101,44 грн.
Згідно з п. 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.
Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).
У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.
Відповідач, не погоджуючись із Акту про порушення №К046139 від 19.02.2021 подав до Господарського суду Київської області позов про визнання недійсним та скасування рішення комісії з розгляду Акту про порушення №К046139 від 19.02.2021, оформленого протоколом від 29.03.20214 №108.
Рішенням Господарського суду Київської області від 07.09.2021 року у справі №911/1070/21 визнано недійсним та скасовано рішення комісії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" з розгляду Акту про порушення від 19.02.2021 № К046139, оформлене протоколом від 29.03.2021 №108 та стягнуто з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" 2 270,00 грн витрат зі сплати судового збору та 25 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2021 року рішення Господарського суду Київської області від 07.09.2021 року у справі №911/1070/21 скасовано, а в задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Соната БЦ" відмовлено повністю.
Так, у вказаній постанові судом встановлено наступне:
«…Факт порушення ПРРЕЕ, а саме здійснення заборонних дій у вигляді встановлення споживачем шунтуючих перемичок в схемі обліку, що призвело до зниження показів приладу обліку позивачем не заперечується, оскільки останній відмовився підписати акт, не вказавши причини своєї відмови, при цьому не заперечив факт наявності шунтуючих перемичок у схемі електроживлення споживача, що відображена в акті про порушення від 19.02.2021 р. № К046139, тим самим погодились з наявністю останніх.
Вказане також підтверджується відображеною схемою обліку споживача під час перевірки виявленого порушення 19.02.2021 р., зокрема, в п. 4 Акту про порушення №К046139 зазначені відомості щодо шунтуючих перемичок, а саме: перемички виготовлені з мідного проводу перерізом 4 мм кв. та наявними фотографіями.
…
Отже, при наявності шунтуючих перемичок в схемі обліку споживача, доведення зміни показів лічильника не є обов`язковим, оскільки підставою для здійснення нарахування вартості необлікованої електроенергії є доведеність порушення ПРРЕЕ та умов укладеного договору.
Колегією суддів встановлено, що актом про порушення від 19.02.2021 р. № К046139 було зафіксовано лише факт встановлення шунтуючих перемичок наслідком чого є втручання в схему обліку електроенергії, а не безпосередньо в засоби обліку (лічильники).
…
…в акті про порушення №К046139 від 19.02.2021 р. представниками відповідача зазначено, що всі пломби встановлені на вимірювальному комплексі та сам прилад обліку не пошкоджений.
До того ж, в акті про порушення № К046139 від 19.02.2021 р. зафіксовано порушення споживачем ПРРЕЕ, які полягали у вчиненні інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку, виявлено порушення схеми підключення трансформаторів струму фази А, В, С, шляхом встановлення шунтуючих перемичок в струмових колах обліку внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. Тобто, проведення експертизи у даному випадку не є обов`язковим. ПРРЕЕ не вимагають проведення експертизи при виявленні зазначеного порушення.»
Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який, серед іншого, передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (п. 4 Інформаційного листа Вищого господарського суду України № 01-8/1427 від 18.11.2003 "Про Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та юрисдикцію Європейського суду з прав людини"; рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2002 у справі за заявою № 48553/99 "Совтрансавто-Холдінг" проти України"; від 28.10.1999 у справі за заявою № 28342/95 "Брумареску проти Румунії").
Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.
Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.
Немає винятків стосовно преюдиціальності фактів, що не входили у предмет доказування в раніше розглянутій справі. Якщо суд помилково включив факт у предмет доказування, це не позбавляє його властивостей преюдиціального факту в розгляді іншої.
Аналогічні положення знайшли своє відображення в пункті 2.6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" - не потребують доказування преюдиціальні обставини, тобто встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, - при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. При цьому не має значення, в якому саме процесуальному статусі виступали відповідні особи у таких інших справах - позивачів, відповідачів, третіх осіб тощо.
З огляду на викладене, не підлягають доведенню обставини факту порушення ПРРЕЕ відповідачем, а саме здійснення заборонних дій у вигляді встановлення споживачем шунтуючих перемичок в схемі обліку, що призвело до зниження показів приладу обліку, оскільки, як встановлено Північним апеляційним господарським судом, останній відмовився підписати акт, не вказавши причини своєї відмови, при цьому не заперечив факт наявності шунтуючих перемичок у схемі електроживлення споживача, що відображена в акті про порушення від 19.02.2021 р. № К046139, тим самим погодились з наявністю останніх.
Вказане також підтверджується відображеною схемою обліку споживача під час перевірки виявленого порушення 19.02.2021 р., зокрема, в п. 4 Акту про порушення №К046139 зазначені відомості щодо шунтуючих перемичок, а саме: перемички виготовлені з мідного проводу перерізом 4 мм кв. та наявними фотографіями.
Згідно з п.п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).
Відповідно до абз. 1 п. 8.4.4 ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза).
Згідно з абз. 4 п 8.4.4 ПРРЕЕ, у разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.
Отже п. 8.4.4 ПРРЕЕ передбачені виключні випадки для проведення експертизи і лише у разі фіксацій в акті про порушення факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки та за умови незгоди споживача, факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.
Таким чином, не будь-яке порушення ПРРЕЕ з боку споживача потребує підтвердження експертним дослідженням, а лише ті, які пов`язані з пошкодженням пломб та/або засобів обліку.
Вбачається, що в Акті про порушення №К046139 від 19.02.2021 р. представниками відповідача зазначено, що всі пломби встановлені на вимірювальному комплексі та сам прилад обліку не пошкоджений.
До того ж, в Акті про порушення №К046139 від 19.02.2021 р. зафіксовано порушення споживачем ПРРЕЕ, які полягали у вчиненні інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку, виявлено порушення схеми підключення трансформаторів струму фази А, В, С, шляхом встановлення шунтуючих перемичок в струмових колах обліку внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. Тобто, проведення експертизи у даному випадку не є обов`язковим. ПРРЕЕ не вимагають проведення експертизи при виявленні зазначеного порушення.
Отже, при наявності шунтуючих перемичок в схемі обліку споживача, доведення зміни показів лічильника не є обов`язковим, оскільки підставою для здійснення нарахування вартості необлікованої електроенергії є доведеність порушення ПРРЕЕ та умов укладеного договору.
Таким чином, встановленою є обставина того, що актом про порушення від 19.02.2021 р. №К046139 було зафіксовано факт встановлення шунтуючих перемичок наслідком чого є втручання в схему обліку електроенергії.
Підсумовуючи викладене, заперечення відповідача щодо того, що факт втручання споживача в роботу засобів обліку вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою і таке втручання не підтверджене позивачем, не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, як і обставини, того, що в рішенні у справі №911/1070/21 не досліджено обставин вказаних відповідачем в межах даної справи.
Щодо нарахування вартості необлікованої спожитої електроенергії суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 8.4.7. ПРРЕЕ Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).
У разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою: W доб = P · t доб · K в. (п. 8.4.10. ПРРЕЕ).
Відповідно до висновків Комісії по розгляду Акту про порушення №К046139 від 19.02.2021 розраховується відповідно за період з 25.01.2021 року (з дня останньої перевірки за Актом №201225) по 19.02.2021 року (день виявлення порушення) по договірній потужності.
Згідно протоколу №108 від 29.03.2021 року комісії з розгляду актів порушення ПРРЕЕ та розрахунку вартості необлікованої енергії згідно прядку визначеного гловою 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ №К04619 від 19.02.2021 така вартість склала 116 101,44 грн з урахуванням ПДВ.
Суд вважає, що проведений позивачем розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕ є вірним, відповідачем сума заборгованості не оспорено.
Враховуючи встановлені вище обставини, сума, яка підлягає до стягнення з відповідача становить 116 101,44 грн.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем надано належні та допустимі докази, які доводять факт порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, тому позовні вимоги про стягнення вартості необлікованої електричної енергії підлягають до задоволення.
Позивачем також заявлено до стягнення з відповідача суму 3% річних в розмірі 2 347,48 грн та суму інфляційних втрат в розмірі 5 073,16 грн, розрахованих за період з 29.04.2021 по 30.12.2021 року.
Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Таким чином, законом установлено обов`язок боржника у разі прострочення виконання грошового зобов`язання сплатити на вимогу кредитора суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та трьох відсотків річних за весь час прострочення виконання зобов`язання.
Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у виді інфляційного нарахування на суму боргу та трьох процентів річних виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. 
Отже, у розумінні положень наведеної норми позивач як кредитор, вправі вимагати стягнення у судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних до повного виконання грошового зобов`язання.
Разом із тим, суд зазначає, що інфляційні нарахування на суму боргу, сплату яких передбачено частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті.
Індекси споживчих цін (індекси інфляції), які є показниками загального рівня інфляції в економіці, розраховуються в цілому за місяць, а не на конкретні дати. Встановлено, що вони розраховуються Державним комітетом статистики України щомісячно та публікуються в наступному за звітним місяці.
Оскільки індекси інфляції є саме коефіцієнтами, призначенням яких є переведення розміру заборгованості у реальну величину грошових коштів з урахуванням знецінення первинної суми, такі інфляційні втрати не можуть бути розраховані за певну кількість днів прострочення, так як їх розмір не відповідатиме реальній величині знецінення грошових коштів, що існував у певний період протягом місяця, а не на конкретну дату чи за декілька днів.
Згідно з Листом Державного комітету статистики України № 11/1-5/73 від 13.02.2009 також не має практичного застосування середньоденний індекс інфляції, що може бути розрахований за формулою середньої геометричної незваженої (корінь з місячного індексу в 31 (30) степені). Так, він вказує лише на темп приросту цін за 1 день та не є показником реальної величини знецінення грошових коштів кредитора за період прострочення боржником своїх зобов`язань.
Зазначені висновки підтверджуються Рекомендаціями Верховного Суду України щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ, даних у листі Верховного Суду України № 62-97р від 03.04.1997, відповідно до яких визначення загального індексу за певний період часу здійснюється шляхом перемноження помісячних індексів, тобто накопичувальним підсумком. Його застосування до визначення заборгованості здійснюється за умов, якщо в цей період з боку боржника не здійснювалося платежів, тобто розмір основного боргу не змінювався. У випадку, якщо боржник здійснював платежі, загальні індекси інфляції і розмір заборгованості визначаються шляхом множення не за весь період прострочення, а виключно по кожному періоду, в якому розмір заборгованості не змінювався, зі складанням сум отриманих в результаті інфляційних збитків кожного періоду. При цьому, слід вважати, що сума, внесена за період з 1 по 15 число відповідного місяця, індексується за період з врахуванням цього місяця, а якщо з 16 по 31 число, то розрахунок починається з наступного місяця.
Таким чином, інфляційні втрати мають розраховуватись шляхом визначення різниці між добутком суми боргу та помісячних індексів інфляції за час прострочення, розділених на сто, і сумою боргу.
Зазначене відповідає п. 6 Наказу Держкомстату №265 від 27.07.2007 "Про затвердження Методики розрахунку базового індексу споживчих цін", відповідно до якого розрахунки базового індексу споживчих цін проводяться за міжнародною класифікацією індивідуального споживання за цілями та здійснюються відповідно до модифікованої формули Ласпейреса. Розрахунки базового індексу споживчих цін за квартал, період з початку року і т.п. проводяться "ланцюговим" методом, тобто шляхом множення місячних (квартальних і т.д.) індексів.
При цьому, коли відносно кожного грошового зобов`язання, які мають різні строки виникнення, проводиться оплата частинами через короткі проміжки часу, розрахунок інфляційних втрат необхідно здійснювати щодо кожного окремого платежу, як складової загальної суми окремого грошового зобов`язання, за період з моменту виникнення обов`язку з оплати та який буде спільним для всіх платежів по конкретному грошовому зобов`язанню, до моменту фактичного здійснення платежу з подальшим сумуванням отриманих результатів для визначення загальної суми інфляційних втрат.
Крім того, необхідно враховувати, що сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якийсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція).
Якщо прострочення відповідачем виконання зобов`язання з оплати становить менше місяця, то в такому випадку виключається застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України - стягнення інфляційних втрат за такий місяць.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 910/21564/16 від 10.07.2019.
Базою для нарахування розміру боргу з урахуванням індексу інфляції є сума основного боргу не обтяжена додатковими нарахуваннями, яка існує на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, а у випадку її часткового погашення - лише залишкова сума основного боргу на останній день місяця, у якому здійснено платіж. Періодом, на який розраховуються інфляційні втрати, є період прострочення, починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція (дефляція).
При цьому, індекс інфляції нараховується не на кожну дату місяця, а в середньому за місяць. 
Невиконання грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається за прострочення, що триває повний місяць, поки існує борг, та може бути визначено з урахуванням положень Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" у наступному місяці. 
Перевіривши наданий позивачем розрахунок сум 3% річних та інфляційних втрат, на предмет арифметичної правильності та відповідності вимогам закону, судом встановлено, що позивачем він здійснений вірно, а тому, до стягнення з відповідача підлягає сума 3% річних в розмірі 2 347,48 грн та сума інфляційних втрат в розмірі 5 073,16 грн.
Згідно із ч. 2-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За приписами ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
За таких обставин, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено обґрунтованість заявленого позову, відтак до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає сума коштів в розмірі 116 101,44 грн, сума 3% річних в розмірі 2 347,48 грн та сума інфляційних втрат в розмірі 5 073,16 грн.
Судовий збір позивача у розмірі 2 270,00 грн, відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із задоволенням позовних вимог, покладається на відповідача.
Керуючись статтями 73-74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 237-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Соната БЦ» (код ЄДРПОУ 38578109, адреса: 02105, м. Київ, вул. Тампере, 13Б) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (код ЄДРПОУ 23243188, адреса: 08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, 2Б) суму коштів в розмірі 116 101,44 грн (сто шістнадцять тисяч сто одна гривна 44 копійки), суму 3% річних в розмірі 2 347,48 грн (дві тисячі триста сорок сім гривень 48 копійок), суму інфляційних втрат в розмірі 5 073,16 грн (п`ять тисяч сімдесят три гривні 16 копійок) та суму судового збору у розмірі 2 270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 копійок).
3. Після вступу рішення в законну силу видати наказ.
4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
5. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складене 06.07.2026 року.

Суддя С. МОРОЗОВ