Єдиний унікальний номер 725/6596/25 
Номер провадження 2/725/2249/25 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2026 
Чернівецький районний суд міста Чернівців у складі: 
Головуючого судді: Галичанського О.І.,
при секретарі: Тарновецькій Х.,
розглянувиу відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_2 ) про відшкодування шкоди , завданої внаслідок залиття квартири,-
ВСТАНОВИВ:
Представник позивача звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, у якій просила стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 55489,60 грн. майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири; 30 000 грн. моральної шкоди та 10000,00 грн. витрат на проведення будівельно- технічної експертизи.
В обгрунтування заявлених позовних вимог посилалася на те , що позивачка ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_3 .
11 березня 2025 року о 9:00 год . позивачка виявила, що спальня квартири залита водою. На стінах, стелі та підлозі спостерігаються численні мокрі плями, а також значні пошкодження оздоблення. Зі стелі продовжувала капати вода.
Стверджує, що внаслідок залиття квартири позивачці завдано майнової шкоди, а саме: 
1. Пошкоджено декоративне оздоблення стелі та стін, що потребує демонтажу погонних ліпних виробів (карнизи, фризи, пояски) та їх заміни після проведення ремонтних робіт.
2. Пошкоджено штукатурний шар на стінах і стелі, що передбачає відбивання старої штукатурки та шпаклівки, антисептування уражених ділянок, вирівнювання поверхонь полімерцементним розчином, нове шпаклювання та фінішне оздоблення. 
3. Необхідність ґрунтування поверхонь глибоко проникними сумішами як підготовчий етап до подальших оздоблювальних робіт.
4. Втрати оздоблення стелі, що потребує повторного фарбування водоемульсійними сумішами, зокрема полівінілацетатними емульсіями, після попереднього антисептування та ґрунтування.
5. Пошкоджено настінне покриття, що потребує очищення стін понад 35% площі та повного перефарбування акриловими водоемульсійними сумішами у кольорі.
6. Пошкоджено підлогове покриття, що зумовлює демонтаж існуючого ламінату, антисептування поверхні, повторне влаштування ламінату на шумогідроізоляційній підкладці (ламінат 8 мм, клас 32), а також монтаж нових дерев`яних плінтусів із фіксацією на дюбель-шурупи. 
11.03.2025 року комісією уповноважених осіб ПП "Порядок в домі "проведено обстеження з метою фіксації та місцезнаходження слідів залиття. 
На підставі Акта обстеження наслідків заливу приміщень складеного комісією ПП «Порядок в домі» від 11.03.2025 року виявлено залиття спальні орієнтовно 8 метрів квадратних та чисельні жовті плями і потріскання стелі. Залив виник з кв. АДРЕСА_4 , яка розміщена поверхом вище. 
Згідно Акту комісії залиття сталося внаслідок витоку теплоносія з приладу опалення в кв. АДРЕСА_4 , що, в свою чергу, завдало матеріальної шкоди, внаслідок чого потребується термінове усунення наслідків затоплення та проведення ремонту. 
Окрім пошкоджень внутрішнього оздоблення квартири, виявлено відсутність можливості опалення, що створює загрозу для безпечних та належних умов проживання. 
Витік теплоносія свідчить про аварійний стан елементів внутрішньобудинкової системи опалення, у зв`язку з чим необхідне негайне проведення ремонтно-відновлювальних робіт тепломережі.
На момент події відповідачка була відсутня, а спроби з`ясувати її місце перебування результату не дали.
Згідно Висновку експерта № 040/05-25 за результатами проведення експертного будівельно- технічного дослідження від 23.05.2025 року , характер і місце розташування виявлених під час обстеження приміщень квартири пошкоджень оздоблення стелі, стін, підлоги та електропостачання, а саме: пошкодження оздоблення стелі, стін, підлоги, свідчать про те, що такі пошкодження могли утворитися наслідок дії рідини з теплоносія, що імовірно проникла з квартири АДРЕСА_4 , яка розміщена поверхом вище. Причиною залиття є витік теплоносія з приладу опалення у квартирі АДРЕСА_4 . 
Висновком експерта встановлено, який перелік ремонтно-відновлювальних робіт необхідно провести та перелік витрат.
На підставі Висновку експерта, розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття двокімнатної квартири АДРЕСА_3 , на час проведення дослідження становить – 55 489 грн. 60 коп. 
Крім того зазначає , що добровільних засадах відповідач відмовляється відшкодовувати завдані матеріальні збитки. У зв`язку з тим, що квартира АДРЕСА_4 , розташована безпосередньо над квартирою позивача, є джерелом витоку теплоносія, що спричинив затоплення, та з огляду на неможливість потрапляння до неї працівників відповідних служб з метою обстеження та усунення причин аварійної ситуації, наявна об`єктивна необхідність щодо усунення перешкод у користуванні майном та забезпеченні доступу до зазначеної квартири. 
ОСОБА_2 попри наявність явної аварійної ситуації, відмовляється надати доступ до житла для проведення обстеження та усунення джерела протікання. Така поведінка, на думку позивачки , фактично унеможливлює усунення причин затоплення та ліквідацію його наслідків, що створює ризик подальшого пошкодження майна. 
Також вказує, що у зв`язку з порушенням звичного способу життя позивачки , постійним стресом, психологічним напруженням та погіршенням самопочуття, спричиненими затопленням квартири, а також з огляду на те, що проблема тривалий час залишається невирішеною, а вплинути на ситуацію мирним шляхом , їй завдано суттєвої моральної шкоди, розмір якої оцінює 30 000,00 грн. 
За експертне дослідження сплачено – 10 000, 00 грн.
Враховуючи наведене , просить стягнути з відповідачки на користь позивачки вищевказану суму матеріальної , моральної шкоди , витрат на проведення експертизи, судові витрати та усунути перешкоди у доступі до квартири АДРЕСА_5 , шляхом зобов`язання ОСОБА_2 надати доступ до зазначеної квартири працівниками відповідної служби для проведення обстеження, виявлення та усунення причин витоку теплоносія, що спричинив залиття квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_1 .
Справа слухалась у відсутність представника позивача, яка в судове засідання не з`явилася. Надала заяву, у якій просила розгляд справи провести у її відсутність. Позов підтримала у повному обсязі. У разі неявки відповідачки не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, незважаючи на те, що повідомлялася судом про час та місце розгляду справи за зареєстрованою адресою її місця проживання. Про причини неявки у судові засідання не повідомила. Правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористалася.
Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України –у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У відповідності до вимог п.п 1,2,4, ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних прчин або без повідомлення причин; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки представник позивача не заперечувала проти розгляду даної справи за відсутності відповідачки, суд вважає, що по справі слід ухвалити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.
Відповідно до положень, викладених у ст. ст. 13, 81 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У ст. 76 ЦПК України зазначено, що доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з вимогами статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; та докази на їх підтвердження.
Предметом вказаного спору є вимога про відшкодування шкоди, що заподіяна власнику квартири внаслідок її залиття.
Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 (п.2.3.6), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт, затверджений додатком №4 до даних Правил. Даним Актом передбачено складання його комісією, опис і що трапилось, причини, висновок комісії про те, що потрібно зробити і хто заподіяв шкоду, з таким Актом ознайомлються відповідні мешканці квартир .
Матеріалами справи підтверджено, що позивачка є власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . ( а.с. 9-10).
Власником квартири АДРЕСА_6 є відповідачка ОСОБА_2 , що підтверджується Витягом із відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно ( а.с. 30-32).
Як стверджує позивачка , 11.03.2025 року у належній їй квартирі вона виявила залиття кімнати з квартири поверхом вище.
11.03.2025 комісією уповноважених осіб ПП «Порядок в домі», проведено обстеження наслідків заливу приміщень , внаслідок якого виявлено залиття спальні орієнтовно 8 квадратних метри та чисельні жовті плями і потріскання стелі. Залив імовірно виник з кв. АДРЕСА_4 , яка розміщена поверхом вище. 
Згідно з Актом комісії, залиття сталося внаслідок витоку теплоносія з приладу опалення в кв. АДРЕСА_4 .
Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири , яка належить позивачці , вона звернулася до судового експерта Максимчина Андрія Дмитровича. 
Відповідно до висновку експертного дослідження, розмір матеріальної шкоди завдано внаслідок залиття квартири АДРЕСА_7 становить: 55489,60 грн.
Згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи , характер і місце розташування виявлених під час обстеження приміщень квартири пошкоджень оздоблення стелі, стін, підлоги та електропостачання а саме: пошкодження оздоблення стелі, стін, підлоги, вище зазначені факти свідчать про те, що такі пошкодження могли утворитися наслідок дії рідини з теплоносія, що імовірно проникла з квартири АДРЕСА_4 , яка розміщена поверхом вище. Причиною залиття є витік теплоносія з приладу опалення у квартирі АДРЕСА_4 . Даний факт підтверджено Актом обстеження складеним ПП «Порядок в домі» від 11 березня 2025 року.
Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до ст.1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Обсяг знищеного або пошкодженого майна та опорядження квартири визначається актом про залиття, складання якого спеціальною комісією врегульоване нормативно. Розмір витрат на відновлення квартири та майна визначається експертом.
Згідно зі статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Обсяг знищеного або пошкодженого майна та опорядження квартири визначається актом про залиття, складання якого спеціальною комісією врегульоване нормативно. Розмір витрат на відновлення квартири та майна визначається експертом.
За ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати винуватця відшкодувати у повному обсязі завдані збитки, розмір яких визначається за реальною вартістю втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої залиттям квартири.
Належним відповідачем у справі є особа, з вини та неправомірних дій чи бездіяльності якої заподіяно шкоду. На неї покладається обов`язок з її відшкодування.
За частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
У своїх постановах Верховний Суд неодноразово наголошував, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Також у постанові від 03.12.2014 року № 6-183цс 14 Верховний Суд України дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, позивач лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.
Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. 
При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Частиною 3 статі 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.
Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 р. N 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.
Враховуючи на доведеність позивачем причини залиття її квартири з вини відповідачки , суд приходить до висновку , що позовні вимоги у цій частині підлягають задоволенню.
Щодо вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне.
Визначення моральної шкоди міститься у положеннях статті 23 ЦК України, у якій зазначено, що моральна шкода полягає, зокрема: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з противоправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном, або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно до роз`яснень, які містяться у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 травня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Вивчивши зібрані у справі письмові докази та встановивши обставини справи, суд приходить до висновку, що позивачу завдано моральної шкоди у зв`язку із пошкодженням належного їй майна, що в свою чергу призводить до моральних страждань, які вимагають додаткових зусиль для організації життя, негативних емоціях та емоційному стресі.
При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує характер правопорушення, глибину душевних страждань позивача, завданих пошкодженням її майна, а також керується принципами співмірності, розумності та справедливості, і приходить до висновку про необхідність зменшення заявленого до стягнення розміру моральної шкоди з 30000,00 грн. до 20000,00 грн., тому вимоги в цій частині підлягають до задоволення частково.
Позивачка також просить - усунути перешкоди у доступі до квартири АДРЕСА_5 , шляхом зобов`язання ОСОБА_2 надати доступ до зазначеної квартири працівниками відповідної служби для проведення обстеження, виявлення та усунення причин витоку теплоносія, що спричинив залиття квартири АДРЕСА_3 , яка належить Позивачу – ОСОБА_1 .
Оскільки позивачкою не надано доказів неусунення відповідачкою витоку води з теполоносіїв,суд вважає, що позовні вимоги у цій частині задоволенню не підлягають, оскільки таке втручання у мирне володіння майном може спричинити порушення прав власника ОСОБА_2 . 
Крім того, відповідно 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
З відповідача на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору в розмірі 986,40 грн. та 10000 грн. витрат за проведення експертизи.
Керуючис ст.ст. 4, 12, 13, 19, 76-81, 141, 142, 258, 259, 263-265, 273, 280-283, 354 ЦПК України, суд,-
ВИРІШИВ : 
Позовні вимоги ОСОБА_1 – задовільнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 55 489,60 гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )моральну шкоду у розмірі 20 000,00 гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )витрати на проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі - 10 000,00 гривень та судовий збір у розмірі 986,40 гривень.
У задоволенні решти заявлених вимог відмовити.
Судове рішення не проголошувалося в силу ч. 4 ст. 268 ЦПК України.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. 
Надіслати представнику позивача копію судового рішення в електронній формі у порядку, визначеному Законом, відповідачу - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Чернівецького районного
суду міста Чернівців      Галичанський О. І.