ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
03 червня 2026 року 	Справа № 280/3194/26 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Батрак І.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1 
до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі – Південно-Східне МУ Держапраці, відповідач), в якому просить:
визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у неприйнятті рішення про призначення та непроведенні спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 11.01.2026 із ОСОБА_2 , за зверненням її близького родича — позивача;
зобов`язати відповідача ініціювати, призначити та провести спеціальне розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 11.01.2026 із ОСОБА_2 , за заявою її близького родича — позивача, у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337. 
На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві зазначає, що листом у відповідь на клопотання представника позивача повідомило, що у нього відсутнє повідомлення роботодавця про нещасний випадок, а тому, на думку відповідача, відсутні законні підстави для призначення спеціального розслідування нещасного випадку з секретарем Вільнянської міської ради ОСОБА_2 . Разом з цим, у тому ж листі відповідач підтвердив, що ним здійснювалося з`ясування факту та обставин настання нещасного випадку шляхом направлення запиту до виконавчого комітету Вільнянської міської ради. Отже, вважає, що відповідач, маючи від близького родича загиблої та його представника заяву про нещасний випадок зі смертельним наслідком та відомості, які вимагали реагування в межах повноважень, не вжив заходів, спрямованих на призначення спеціального розслідування, а обмежився посиланням запиту та відсутністю повідомлення від роботодавця. Тобто, на думку позивача, фактично відповідач зробив висновок про те, що загибель ОСОБА_2 не пов`язана з виконанням її посадових обов`язків на підставі відповіді Вільнянської міської ради на запит, а не за результатами спеціального розслідування. Наголошує, що позивач, як близький родич загиблої, має законний інтерес у належному офіційному встановленні обставин і причин смерті матері, вирішенні питання про зв`язок нещасного випадку з виконанням службових обов`язків, а також у реалізації похідних соціально-страхових прав, що залежать від результатів спеціального розслідування. Бездіяльність відповідача унеможливлює або істотно ускладнює реалізацію цих прав, оскільки без проведення спеціального розслідування не може бути оформлено належний акт, встановлено зв`язок події з виробництвом та створено юридичні передумови для отримання передбачених законом виплат і гарантій членами сім`ї загиблої, у зв`язку з чим змушений звернутись до суду.
Ухвалою судді від 10.04.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами в порядку, визначеному статтею 262 КАС України. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.
Відповідач позов не визнав, 15.05.2026 до суду надіслав відзив (вх. №27048), у якому із посиланням на приписи Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, наголошує, що до Міжрегіонального управління повідомлення про нещасний випадок, що стався 11.01.2026 у Вільнянській міській раді із особою, визначеною ч. 1 ст. 29 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», відповідно до встановленої форми не надходило. Також не надходило до відповідача повідомлення від закладу охорони здоров`я щодо особи ОСОБА_2 . Пояснює, що на адресу Міжрегіонального управління надійшло клопотання про проведення спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком за вх. №6315/ПС/1-26 від 02.03.2026 від представника позивача, а тому з метою визначення факту та обставин настання нещасного випадку, що стався 11.01.2026 Міжрегіональне управління направило запит від 10.03.2026 до Виконавчого комітету Вільнянської міської ради щодо надання інформації. Згідно з отриманою відповіддю Вільнянської міської ради встановлено, що у даному випадку особа не була залучена до виконання трудових обов`язків в неробочий час за письмовим розпорядженням роботодавця, перебувала не на території підприємства, де була працевлаштована. Причини перебування її на території місця настання ворожого удару невідомі, а тому вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України). 
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.
ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка працювала секретарем Вільнянської міської ради та загинула ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Вільнянськ внаслідок повторного ворожого удару під час перебування на місці попереднього прильоту.
26.02.2026 позивач через свого представника звернувся на адресу Південно-Східного МУ Держапраці із клопотанням про проведення спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком за вх. № 6315/ПС/1-26 від 02.03.2026.
З метою визначення факту та обставин настання нещасного випадку, що стався 11.01.2026 відповідач направив запит від 10.03.2026 до Виконавчого комітету Вільнянської міської ради щодо надання інформації, у якому просив надати інформацію з наступних питань:
1. Чи перебувала ОСОБА_2 11.01.2026 за адресою АДРЕСА_1 для виконання посадових обов`язків члена Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за пошкоджені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, утвореної рішенням виконавчого комітету Вільнянської міської ради від 26.05.2023 № 174 (далі - Комісія).
2. Чи входить до обов`язків члена Комісії проведення огляду та фіксації місця пошкодження об`єктів нерухомого майна завданою російською збройною агресією?
3. Протягом якого часу необхідно провести огляд об`єктів членами Комісії (у разі його проведення)?
4. Яким чином оформлюється рішення (розпорядження) про проведення огляду/обстеження місця руйнування чи пошкодження об`єктів нерухомого майна за результатами ворожих обстрілів?
5. Чи залучав голова Комісії - Власенко Д. Г. (чи інша посадова особа Вільнянської міської ради) заступника голови Комісії - Шраменко С. 1. для проведення огляду та фіксації місця пошкодження об`єктів нерухомого майна 11.01.2026 за адресою м. Вільнянськ, вул. Левадна, біля будинку № 135?
Згідно з отриманою відповіддю Виконавчого комітету Вільнянської міської ради від 13.03.2026 №02.03-09/1114 встановлено, що розпорядженням Вільнянського міського голови від 22.07.2022 № 145-р була створена комісія з обстеження об`єктів, пошкоджених внаслідок збройної агресії російської федерації на території Вільнянської міської територіальної громади (далі - Комісія з обстеження), до повноважень якої віднесене обстеження пошкодженого чи зруйнованого майна та складання акту комісійного обстеження. Підставою для здійснення огляду є повідомлення власника про пошкоджене або знищене нерухоме майно чи подане повідомлення через ЦНАП. 11.01.2026 таких повідомлень від власників будинку АДРЕСА_1 або сусідніх будинків не надходило. Наголошено, що секретар Вільнянської міської ради ОСОБА_2 не була включена до складу вищезазначеної Комісії з обстеження. Натомість ОСОБА_2 була включена до складу Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за пошкоджені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, утвореної рішеннями виконавчого комітету Вільнянської міської ради від 26.05.2023 № 174 та від 10.08.2023 № 231. До повноважень Комісії з компенсації не входить проведення огляду місця пошкодження об`єктів нерухомого майна за результатами ворожих обстрілів. Пунктом 2.1.6 затвердженого Положення про Комісію з компенсації передбачена можливість здійснення фотофіксації пошкоджень об`єкта нерухомого майна, що свідчить про характер та обсяг руйнувань, за кожним видом ремонтних робіт, визначених у чек-листі, у разі недодання результатів фотофіксації до акта комісійного обстеження Комісії з компенсації. Вказано, що на ОСОБА_2 жодним рішенням комісії чи розпорядженням не було покладено обов`язків щодо прибуття на місце вибуху для здійснення обстеження об`єкта за місцем вибуху/прильоту, руйнування чи пошкоджень, нанесених в результаті збройної агресії російської федерації. Голова Комісії з компенсації ОСОБА_3 чи інша посадова особа Вільнянської міської ради не залучали ОСОБА_4 для проведення огляду та фіксації місця пошкодження об`єктів нерухомого майна 11.01.2026 біля будинку № 135 по вулиці Левадна в м. Вільнянськ. Перебувати за вказаною адресою заступнику голови Комісії з компенсації не було підстав, оскільки відповідний пакет документів від власників пошкоджених будинків за цією локацією на розгляд комісії з компенсації ще не подавався. Таким чином, констатовано, що у вихідний день 11.01.2026 ОСОБА_2 за власною ініціативою знаходилась в зону вибуху, який був здійснений в результаті збройної агресії російською федерацією і привів до трагічних наслідків.
Листом від 25.03.2026 №ПС/3.1/5919-26 у відповідь на клопотання представника позивача Південно-Східне МУ Держапраці повідомило, що у нього відсутнє повідомлення роботодавця про нещасний випадок, що стався 11.01.2026 в Вільнянській міській раді, а тому відсутні законні підстави для призначення спеціального розслідування нещасного випадку з секретарем Вільнянської міської ради ОСОБА_2 .
Вказані обставини стали підставою для звернення позивача із даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно зі статтею 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах:
- пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці;
- соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань;
- встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 затверджено положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення).
Відповідно до пункту 1 Положення Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктом 13 пункту 4 Положення встановлено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків, а пункт 27 встановлює, що дана установа проводить, у тому числі, розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам.
За приписами пункту 9 Положення встановлено, що Держпраця у межах повноважень, передбачених законом, на основі та на виконання Конституції та законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінсоцполітики видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує і контролює їх виконання.
Згідно зі статтею 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.
Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.
Пунктом 1 частини 1 статті 29 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що страхуванню від нещасного випадку підлягають, зокрема, особи, які працюють на умовах трудового договору (контракту), цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності та господарювання, у тому числі в іноземних дипломатичних та консульських установах, інших представництвах нерезидентів, або у фізичних осіб, а також обрані на виборні посади в органах державної влади, органах місцевого самоврядування та в інших органах, фізичні особи - підприємці, особи, які провадять незалежну професійну діяльність, члени фермерського господарства, якщо вони не належать до осіб, які підлягають страхуванню від нещасного випадку на інших підставах.
Процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», визначено Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019р. №337 (далі - Порядок №337).
Згідно з Постановою КМ № 59 від 20.01.2023 Порядок №337 доповнено розділом «Процедура розслідування нещасних випадків у період дії правового режиму воєнного (надзвичайного) стану в Україні або окремих її місцевостях».
Так, пунктом 141-15 Порядку №337 встановлено, що нещасні випадки, що сталися з працівниками підприємств (установ, організацій), їх філій, представництв та інших відокремлених і структурних підрозділів, особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства, особами, які фактично допущені до роботи без оформлення трудового договору, під час виконання трудових обов`язків внаслідок воєнних (бойових) дій (бомбардувань, ракетних та артилерійських обстрілів, мінувань територій та приміщень, захоплення в полон, інших протиправних дій, здійснення масових терористичних актів, що супроводжуються загибеллю людей чи руйнуванням особливо важливих об`єктів життєзабезпечення тощо), підлягають спеціальному розслідуванню незалежно від ступеня тяжкості травм (ушкодження здоров`я).
Розслідування таких нещасних випадків проводиться за місцем їх настання.
Проведення досліджень для визначення наявності в організмі потерпілого алкоголю, наркотичних засобів і ступеню його сп`яніння не здійснюється.
Згідно з пунктами 141-18 – 141-19 у разі настання нещасного випадку за обставин, визначених пунктом 141-15 цього Порядку, заклад охорони здоров`я надає протягом однієї доби в паперовій та/або електронній формі територіальному органу Держпраці, територіальному органу Пенсійного фонду України за місцем настання нещасного випадку та суб`єкту господарювання, працівником якого є потерпілий, екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві за формою згідно з додатком 1.
Роботодавець після отримання інформації про нещасний випадок подає письмово або електронною поштою у строк, визначений пунктом 8 цього Порядку, повідомлення про нещасний випадок за формою згідно з додатком 2 територіальному органу Держпраці, територіальному органу Пенсійного фонду України та військовій адміністрації (військово-цивільній адміністрації, місцевій держадміністрації чи органу місцевого самоврядування), первинній організації профспілки, а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці, органові галузевої профспілки вищого рівня, а у разі його відсутності - територіальному профоб`єднанню за місцем настання нещасного випадку.
Територіальним органом Держпраці протягом одного робочого дня з дня отримання від роботодавця в письмовій або електронній формі повідомлення про нещасний випадок, зазначений у пункті 141-15 цього Порядку, або інформації з інших джерел (заклад охорони здоров`я, орган досудового розслідування, звернення потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи тощо) утворюється комісія із спеціального розслідування, до складу якої входять:
посадова особа територіального органу Держпраці (голова комісії);
представник територіального органу Пенсійного фонду України, представник військової адміністрації (військово-цивільної адміністрації, місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування).
За необхідності до участі в розслідуванні можуть бути залучені роботодавець або його представник, лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння), а також представник первинної організації профспілки (у разі його відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці чи представник галузевої профспілки вищого рівня або територіального профоб`єднання) з включенням їх до складу комісії.
Інформація про призначення розслідування нещасного випадку, хід проведення розслідування та його результати може надаватися головою спеціальної комісії потерпілому (членам його сім`ї чи уповноваженій ними особі) з використанням усіх наявних засобів зв`язку (за попереднім їх повідомленням, про що зазначається в протоколі засідання комісії), в тому числі в електронній формі.
Аналіз норм Порядку №337 дає підстави для висновків, що питання щодо призначення спеціального розслідування відповідно до пункту 141-18 вирішується у разі надходження повідомлення про нещасний випадок від роботодавця або інформації з інших джерел (заклад охорони здоров`я, орган досудового розслідування, звернення потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи тощо).
Міжрегіональне управління проводить розслідування нещасних випадків, що сталися внаслідок військових дій, якщо вони пов`язані з виконанням трудових обов`язків постраждалої особи.
Разом із цим, у даному випадку після надходження звернення ОСОБА_1 про проведення спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався 11.01.2026 (неділя) з ОСОБА_2 , відповідачем було з`ясовано, що у вихідний день 11.01.2026 ОСОБА_2 за власною ініціативою знаходилась в зону вибуху, який був здійснений в результаті збройної агресії російською федерацією і привів до трагічних наслідків, оскільки на неї жодним рішенням комісії чи розпорядженням не було покладено обов`язків щодо прибуття на місце вибуху для здійснення обстеження об`єкта за місцем вибуху/прильоту, руйнування чи пошкоджень, нанесених в результаті збройної агресії російської федерації, також не залучали для проведення огляду та фіксації місця пошкодження об`єктів нерухомого майна 11.01.2026 біля будинку № 135 по вулиці Левадна в м. Вільнянськ.
Позивачем вказані обставини під час розгляду справи не спростовані, докази протилежного судом не встановлено та матеріали справи не містять.
З урахуванням вищезазначеного та у зв`язку з відсутністю Повідомлення про нещасний випадок, наданого роботодавцем у визначеному законодавством порядку, відсутністю повідомлення від медичного закладу, іншої інформації, у Південно-Східного МУ Держапраці були відсутні законні підстави для призначення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з секретарем Вільнянської міської ради ОСОБА_2 , що доводами позовної заяви та матеріалами справи не спростовується.
Враховуючи вищевикладене, правильним є твердження, що Міжрегіонального управління не має підстав для вжиття заходів до призначення повторного та/або спеціального розслідування нещасного випадку, що стався ОСОБА_2 через відсутність документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії, про що зазначено у відповіді Відповідача за звернення Позивача.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. 
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що особі, що не є суб`єктом владних повноважень у разі відмови у задоволені позову - судовий збір поверненню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 9, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд –

ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (49087, м. Дніпро, пров. Універсальний, буд. 12, код ЄДРПОУ 44729283) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя І.В. Батрак